D U N A F E R R
SZAKKÖZÉP- ÉS SZAKISKOLA
H-2400 Dunaújváros, Vasmű tér 1-2. Pf.: 183.
Telefon: 25/413-842  Fax: 25/403-383
http:// dunaferriskola.hu
E-mail: iskduna1@dunanet.hu

SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT

2004

Akkreditált Felnőttképzési intézmény
FAT: AL-0840
Felnőttképzési nyilvántartási szám: 07-0130-04
Az Oktatási Minisztérium és az Informatikai és Hírközlési minisztérium Vizsgaközpontja

TARTALOM JEGYZÉKE

SZERVEZETI ÉS MÛKÖDÉSI SZABÁLYZAT	6
I. AZ INTÉZMÉNY ÁLTALÁNOS JELLEMZÕI	6
1.§ A szervezeti és Mûködési Szabályzat (SZMSZ) célja, Jogi alapja és hatálya	6
1.) A Szervezeti és Működési Szabályzat célja	6
2.) A Szervezeti és Működési Szabályzat a következõ törvények alapján készült:	6
3.) A szabályzat hatálya	6
2.§ Az intézmény jellemzõi, jogállása és gazdálkodási módja	7
1.) Az intézmény jellemzõ adatai	7
2.) Az intézmény jogállása	7
        3.§ Az intézmény alapfeladatai,alapdokumentumai	6
3.) A gazdálkodás módja	7
1.) Alap- és egyéb feladatokat az alapító okirat tartalmazza.	7
2.) Az intézmény alapdokumentumai 	Hiba! A könyvjelző nem létezik.
3.) Az intézmény jogosultságai:	Hiba! A könyvjelző nem létezik.
II. AZ INTÉZMÉNY SZERVEZETI FELÉPÍTÉSE ÉS VEZETÉSE	11
4. § A szervezeti egységek	11
1.) Az intézmény szervezeti egységei és vezetõi szintjei	11
2.) A szervezeti egységek kapcsolattartási rendje	11
5. § Az intézmény vezetõje	12
1.) A vezetõ személye	12
2.) Az intézményvezető jogköre	12
3.) Az intézményvezető felelőssége:	12
4.) Az igazgatói fogadónap:	13
6.§ Az intézmény vezetõsége	13
1.) A vezetőhelyettesek (igazgatóhelyettesek) személye	13
2.) A vezetőhelyettesek jogköre és felelõssége	13
4.) A vezetők kapcsolattartási rendje	14
5.) Tagintézménnyel, tanműhellyel való kapcsolattartás rendje	14
6.) A vezetõk helyettesítési rendje	14
            7.)A pedagógiai munka belső ellenőrzésének rendje        	       			   15
III. AZ INTÉZMÉNYI KÖZÖSSÉGEK, JOGAIK ÉS, KAPCSOLATTARTÁSUK	15
7. § Az alkalmazotti közösség és kapcsolattartásának rendje	15
1.) Közalkalmazottak	15
2.) Az alkalmazotti közösségek jogai	15
3.) Az alkalmazotti közösségek kapcsolattartásának rendje	16
8. § A tanulói közösség és kapcsolattartásnak rendje	16
l.) Az osztályközösségek és tanulócsoportok	16
2.) Diákkörök	17
9.§ A diákönkormányzat és mûködése	17
1.) A diákönkormányzat szervezete	17
2.) A diákönkormányzat jogai	18
3.) A diákönkormányzat mûködési feltételei	18
4.) A diákönkormányzat és az intézmény közötti kapcsolattartás	18
5. Diáknap	19
10.§ A szülõi közösség és a kapcsolattartás rendje	19
1.) A szülõi szervezetek és a Szülõi Testület	19
2.) A szülõi közösséggel való kapcsolattartás	19
3.) A szülõk szóbeli tájékoztatási rendje	19
4.) A szülõk írásbeli tájékoztatási rendje	20
11.§ Az iskolaszék és az intézmény kapcsolattartásának rendje	20
1.) Az iskolaszék és jogai	20
2.) A kapcsolattartás rendje	21
3.) Az iskolaszék szülõi fogadóórái	21
12.§ Az intézmény külsõ kapcsolatainak rendszere	21
1.) A külsõ kapcsolatok célja, formája és módja	21
2.) Rendszeres külsõ kapcsolatok	22
IV. A NEVELÕTESTÜLET ÉS A SZAKMAI MUNKAKÖZÖSSÉGEK	23
13.§ A nevelõtestület és mûködési rendje	23
1.) A nevelõtestület	23
2.) A nevelõtestület feladatai és jogai	23
3.) A nevelõtestület értekezletei	23
4.) A nevelõtestület döntései és határozatai	24
14. § A nevelõtestület szakmai munkaközösségei	24
1.) A munkaközösségek célja	24
2.) A szakmai munkaközösségek feladatai	24
3.) A munkaközösség-vezetõk jogai és feladatai	25
4.) Az intézmény szakmai munkaközösségei	25
15.§ A nevelõtestület feladatainak átruházása	25
1.) Az egyes feladat- és jogkörök átadása	25
2.) A nevelõtestület által létrehozott bizottságok	26
3.) Az osztályközösségek nevelõtestületi megítélése	27
4.) A nevelõtestület szakmai munkaközösségekre ruházott jogai	27
5.) A nevelőtestület iskolaszékre átruházott jogkörei	26
V. AZ INTÉZMÉNY MÛKÖDÉSI RENDJE	27
16. § A tanév helyi rendje	27
1.) A tanév rendjének meghatározása	28
2.) A tanév rendje és annak közzététele	28
3.) Az intézmény nyitva tartása	28

17. § A tanítási napok rendje	28
            1.)Tanítási nap……………………………………………………………………       29    
2.) A tanítási órák rendje	29
3.)A tanuló kötelező napi tanórai foglalkozása……………………………………..    29
4.) Az óraközi szünetek rendje………………………………………………………   30 
5.) Az intézményi felügyelet rendszabályai	30
18.§ Az intézmény munkarendje	30
1.) A vezetõk intézményben való tartózkodása	30
2.) A közalkalmazottak munkarendje	31
3.) A pedagógusok munkarendje	31
4.) A nem pedagógus munkakörûek munkarendje	31
5.) A tanulók munkarendje	32
VI. A TANÓRÁN KÍVÜLI FOGLALKOZÁSOK	32
19. § Rendszeres tanórán kiüli foglalkozások	32
1.) A tanórán kívüli foglalkozások rendje	32
2.) Szakkörök	33
3.) Önképzõkörök	33
4.) Sportkörök	33
5.) A könyvtár	33
6.) Felzárkóztató foglalkozások (korrepetálások)	33
          7.)Hit és vallásoktatás……………………………………   ………   …………………34   
         20. § Esetenkénti tanórán kívüli foglalkozások …… …………………………………  34       
1.) Versenyek és bajnokságok	34
2.) Tanulmányi és közösségfejlesztõ kirándulások	34
3.) A külföldi utazásokra vonatkozó szabályok	35
4.) Kulturális intézmények látogatása	35
5.) Egyéb rendezvények	35
6.) Diákklub	35
7.) Tanfolyamok	35
8.)A felnõttoktatás formái	35
21. § A tanulói jogviszony és következményei	36
1.) A tanulói jogviszony létesítése és feltételei	36
2.) Tanulói jogviszonnyal kapcsolatos vizsgák                ……………………………  36     3.) Tanulói jogviszony…………………………………………………………           36 4.) Nem magyar állampolgár tankötelezettsége……………………………………     37
  VII. TANULÓI JIOGVISZONY ÉS A TÁVOLMARADÁS IGAZOLÁSA                          37
22. § A tanuIó távolmaradása és annak igazolása	37
1.) A hiányzás indoklása	37
2.) A távolmaradási engedély	37
3.) Az igazolt és igazolatlan hiányzások	38
VIII. A JUTALMAZÁS ÉS A FEGYELMEZÉS ELVEI ÉS FORMÁI	39
23. § A tanulók dícsérete és jutalmazása	40
1.) A dícséret és a jutalmazás elvei	40
2.) A dicséret formái	40
3.) A jutalmazás formái	40
24.§ A tanulók fegyelmezése	41
1.) Fegyelmi intézkedések	41
2.) Fegyelmi büntetések	41
3.) A tanuló kártérítési felelõssége	41
IX. A LÉTESÍTMÉNYEK ÉS HELYISÉGEK HASZNÁLATI RENDJE	42
25.§  Az épület egészére vonatkozó rendszabályok	42
1.) Az épület rendje	42
2.) Biztonsági rendszabályok	42
3.) A látogatás rendje	43
4.) Az intézmény létesítményeinek bérbeadási rendje	43
26. § A helyiségek és berendezésük használati rendje	43
1.) Az alkalmazottak helyiséghasználata	43
2.) A tanulók helyiséghasználata	43
3.) A szaktantermek használati rendje	44
4.) A berendezések használata	44
5.) Karbantartás és kártérítés	44
6.)A reklámtevékenységről	……………………………………………………  .   45               7.)Ügynöki tevékenységről………………………………………………………  .      45

X. AZ INTÉZMÉNYI HAGYOMÁNYOK ÁPOLÁSA ÉS AZ ÜNNEPÉLYEK RENDJE	45
27.§ A hagyományápolás célja és tartalmi vonatkozásai	45
1.) A hagyományápolás célja	45
2.)Nemzeti ünnepélyek	45
3.) Az intézmény hagyományos rendezvényei	46
4.) A hagyományápolás további formái	46
28.§ A hagyományápolás külsõségei, feladatai	46
1.) Intézményünk jelképei	46
2.) Az kötelezõ viselet:	47
3.) A hagyományápolással kapcsolatos feladatok	47
XI. EGYÉB RENDELKEZÉSEK	47
29. § A rendszeres egészségügyi felügyelet és ellátás rendje	47
1.)Az egészségügyi prevenció rendje	47
2.) A testi nevelés és a gyógytestnevelés rendje	48
3.) Az egészséges életmódra nevelés	48
4.) Idegen nyelvórák alóli felmentés rendje	49
30.§ A térítési- és tandíj fizetésének rendje	49
1.) A díjfizetésekrõl általában	49
2.) Térítési díj fizetése	49
3.) Tandíj fizetése	50
4.) A visszatérítés	50
31.§ Szociális támogatás felosztásának elvei                                                                   51	
1.) A tanulók szociális ellátása	
2.) A diákszociális alap felhasználása	
3.) Alapítványi támogatás	
32.§ Gyermek és ifjúságvédelmi felelõs	50
33.§ Intézményi védõ, óvó elõírások	52
                  A tanulók testi épségének és egészségének védelme
        34.§ Teendők rendkívüli esemény, bombariadó esetén                                                                              52                                                                                 
35.§ Pártok és pártokhoz kötődő szervezetek	52
36.§ Kollégiummal való kapcsolattartás	52
37.§ Záró rendelkezések	54
1.) Az Szervezeti és Mûködési Szabályzat módosítása	54
2.) Tájékoztatás az iskola szabályairól, pedagógiai programról	54
3.) Az intézmény további szabályzatai	54
4.) Az Szervezeti és Mûködési Szabályzat elfogadása és jóváhagyása	54
A Szervezeti és Mûködési Szabályzat metlékletei	56

SZERVEZETI ÉS MÛKÖDÉSI SZABÁLYZAT
I. AZ INTÉZMÉNY ÁLTALÁNOS JELLEMZÕI

1.§ A Szervezeti és Működési Szabályzat (SZMSZ) célja. Jogi alapja és hatálya

1.) A Szervezeti és Működési Szabályzat célja
A szervezeti és működési szabályzat meghatározza az intézmény szervezeti felépítését, az intézmény működésének belsõ rendjét, a külsõ kapcsolatokra vonatkozó megállapításokat és azokat a rendelkezéseket, amelyeket jogszabály nem utal más hatáskörbe. Az SZMSZ az intézmény pedagógiai programjában rögzített cél- és feladatrendszer racionális és hatékony megvalósítását szabályozza.
2.) A Szervezeti és Működési Szabályzat a következő törvények alapján készült:
1990. évi LXV. törvény       A helyi önkormányzatokról (97.§.b.pont)
1992. évi XXXIII. törvény:  A közalkalmazottak jogállásáról (Kjt.) 
1993. évi LXXIX. törvény:   A közoktatásról

Szervezeti és Működési Szabályzat alapjául szolgáló rendeletek a következők:
138/1992. évi (X.8.) Korm. rendelet a Kjt. végrehajtásáról közoktatási intézményekben
11/1994. évi (VI. 8.) MKM rendelet A nevelési-oktatási intézmények mûködésérõl 

3.) A szabályzat hatálya
Az SZMSZ és a mellékletét képezõ egyéb szabályzatok (vezetõi utasítások) betartása kötelezõ érvényû az intézmény minden közalkalmazottjára és az intézménnyel szerzõdéses jogviszonyban állókra.
A Szervezeti és Mûködési Szabályzatot az intézményvezetõ elõterjesztése után a nevelõtestület fogadja el, - az iskolaszék és a diákönkormányzat egyetértési jogának gyakorlása mellett. A szabályzat a fenntartó jóváhagyásával lép hatályba és határozatlan idõre szól. Ezzel egyidejûleg hatályon kívül kerül az elõzõ SZMSZ.

2.§ Az intézmény jellemzõi, jogállása és gazdálkodási módja

1.) Az intézmény jellemzõ adatai 
	
Név: Dunaferr Szakközép- és Szakiskola
Cím (székhely): 2400 Dunaújváros, Vasmû tér 1-2.

Tagintézmény: Dunaferr Szakközép- és Szakiskola
			      Villamosipari Tagozat
Címe: 2400 Dunaújváros Apáczai Csere János u.13.

Az intézmény egyedi kódja (OM azonosító): 030213
Felnőttképzési (OKÉV) nyilvántartási szám: 02-0146-02

2.) Az intézmény jogállása
Közoktatási intézményünk önálló jogi személy.
Alapító: Dunaújváros Önkormányzatának jogelõdje a Sztálinvárosi Városi Tanács
Fenntartó: Dunaújváros Önkormányzata 
3.) A gazdálkodás módja	
A fenntartó döntése alapján az intézmény önálló gazdálkodó.
Az intézményi vagyon tulajdonjoga: Dunaújváros Önkormányzatát illeti meg.
Az intézményi vagyon haszonélvezeti joga: a Dunaferr Szakközép- és 
Szakiskolát illeti meg. Az intézmény fenntartási és működési költségei a fenntartót terhelik.
A jóváhagyott éves költségvetés irányozza elõ az alapfeladatok ellátásához szükséges pénzeszközöket.

3. § Az intézmény feladatai, alapdokumentumai és jogosultságai
1.) Alap- és egyéb feladatokat az alapító okirat tartalmazza.

II. AZ INTÉZMÉNY SZERVEZETI FELÉPÍTÉSE ÉS VEZETÉSE

4. § A szervezeti egységek

1.)	Az intézmény szervezeti egységei és vezetõi szintjei
A szervezeti egységek és a vezetõi szintek meghatározásánál azt az alapelvet érvényesítjük, hogy az intézmény feladatait a jogszabályi elõírásoknak és a tartalmi követelményeknek megfelelõen magas színvonalon láthassa el. A munkavégzés, a racionális és gazdaságos működtetés, valamint a helyi adottságok, körülmények és igények figyelembe vételével alakítottuk ki a szervezeti egységeket.

Intézményünk szervezeti egységeinek élén az alábbi beosztású felelõs vezetõk állnak

l. számú egység: műszaki szakképzés
     Vezetője: általános- és műszaki igazgatóhelyettes
2. számú egység: közismereti oktatás - nevelés
Vezetõje: közismereti és nevelési igazgatóhelyettes
3. számú egység: villamos- és elektronikai szakképzés
/Villamosipari Tagozat/
Vezetõje: tagozatvezetõ igazgatóhelyettes
4. számú egység: mûszaki - gépipari gyakorlati oktatás
Vezetője: gyakorlati oktatásvezető
5. számú egység: villamosipari gyakorlati oktatás, felnőtt képzés szervezés
Vezetője: gyakorlati oktatásvezetõ helyettes
6. számú egység: gazdasági és technikai
Vezetője: gazdasági igazgatóhelyettes 

2.) A szervezeti egységek kapcsolattartási rendje
Az alkalmazottaknak úgy kell a közvetlen együttmûködést megvalósítani, hogy az intézményi feladatok eltátása zavartalan és zökkenõmentes legyen. Az eltérõ tevékenységet folytató szervezeti egységek munkájukat összehangolják. Az intézmény szervezeti vázrajzát (a szervezeti felépítés grafikus megjelenítését) az SZMSZ melléklete tartalmazza.

5. § Az intézmény vezetõje

1.) A vezetõ személye
Az intézmény vezetője csak a közoktatási törvény által leírt feltételeknek megfelelõ személy lehet, akinek kiválasztása nyilvános pályázat útján történik. A vezetõi megbízás legfontosabb követelménye: az intézmény típusának megfelelõ felsõfokú iskolai végzettség és szakképzettség, pedagógus szakvizsga és a pedagógus munkakörben való határozatlan idejû alkalmazás, valamint a szükséges szakmai gyakorlat.
Az intézményvezetõt a fenntartó bízza meg feladatainak ellátásával, döntése elõtt azonban be kell szerezni az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülõi szervezetnek, a diákönkormányzatnak, a helyi kisebbségi önkormányzatnak, - szakképzõ intézmény esetén a gazdasági kamarának - a véleményét.

2.) Az intézményvezető jogköre
Az intézményvezetõ feladatait, jogkörét, felelõsségét a közoktatási törvény, valamint a fenntartó határozza meg. 
Az intézményvezető kiemelt feladatai:
a nevelõ és oktató munka irányítása és ellenőrzése ,
a nevelõtestület vezetése,
a nevelõtestület jogkörébe tartozó döntések előkészítése, végrehajtásuk szakszerű 
     megszervezése és ellenõrzése.
a nevelési-oktatási intézmény mûködéséhez szükséges személyi és tárgyi feltétetek 
biztosítása  a rendelkezésre álló költségvetés alapján,
a munkáltatói, valamint a kötelezettségvállalási jogkör gyakorlása.
a közoktatási intézmény képviselete,
együttmûködés biztosítása az iskolaszékkel, a munkavállalói érdekképviseleti szervekkel, 
a szülõk és a diákok képviselõjével, és a diákmozgalommal,
a nemzeti és intézményi ünnepek munkarendhez igazodó, méltó szervezése,
a gyermek- és ifjúságvédelmi munka, valamint a tanuló- és gyermekbalesetek 
megelõzésének irányítása,
a döntés - az egyetértései kötelezettség megtartásával - az intézmény működésével 
kapcsolatban minden olyan ügyben, amelyet jogszabály vagy a kollektív szerződés 
(közalkalmazotti szabályzat) nem utal más hatáskörébe.
	
3.) Az intézményvezető felelőssége:
Az intézmény vezetője (igazgatója) - a közoktatási törvénynek megfelelően - egyszemélyben felelős az alábbiakért
a szakszerű és törvényes működésért,
az észszerű és takarékos gazdálkodásért,
a pedagógiai munkáért,
a gyermek- és ifjúságvédelmi feladatok ellátásáért,
a nevelő- és oktatómunka egészséges és biztonságos feltételeinek megteremtéséért,
a tanuló- és a gyermekbalesetek megelőzéséért,
a gyermekek egészségügyi vizsgálatainak ellátásáért. 

4.) Az igazgatói fogadónap:
A tanév rendjében meghatározott napon és időben.

6.§ Az intézmény vezetősége

Az igazgató döntéselőkészítő, javaslattevő testülete.
Az operatív vezetőség tagjai:
- igazgató
- az igazgatóhelyettesek
- gyakorlati oktatásvezetők
1.) A vezetőhelyettesek (igazgatóhelyettesek) személye
Az intézményvezető feladatait a pedagógiai és a gazdasági vezetőhelyettesek közreműködésével látja el. A vezetőhelyettesi megbízást - a nevelőtestületi véleményezési jogkör megtartásával az intézményvezető adja a határozatlan időre kinevezett közalkalmazottnak. A megbízás visszavonásig érvényes. 
A pedagógiai vezetőhelyettes a törvényben meghatározott felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel, valamint legalább öt év pedagógus munkakörben szerzett gyakorlattal rendelkező személy. A pedagógiai vezetőhelyettes irányítja közvetlenül a pedagógusok munkáját. A gazdasági vezetőhelyettes (gazdasági vezető) szakirányú felsőfokú képesítéssel rendelkező személy lehet. A gazdasági vezetőhelyettes irányítja közvetlenül a pedagógiai képesítéssel nem rendelkezők munkáját.
2.) A vezetőhelyettesek beosztásukkal járó jogköre és felelőssége
A vezetőhelyettesek munkájukat munkaköri leírásuk alapján, valamint az intézményvezető közvetlen irányítása mellett végzik.
A vezetőhelyettesek feladat- és hatásköre kiterjed egész munkakörükre.
A vezetőhelyettesek felelőssége kiterjed a munkaköri leírásukban található feladatkörökre, ezen túlmenően személyes felelősséggel tartoznak az intézményvezetőnek. A vezetőhelyettesek beszámolási kötelezettsége kiterjed az intézmény egész működésére és pedagógiai munkájára, a belső ellenőrzések tapasztalataira, valamint az intézményt érintő megoldandó problémák jelzésére.

3.) A vezetőség
Az intézmény vezetősége az igazgatón és a vezetőhelyetteseken kívül úgynevezett középvezetőkből (MK vezetők) áll. A középvezetők az egyes szervezeti egységek munkáját irányítják, tervezik, szervezik, ellenőrzik és értékelik.
A középvezető ellenőrzéseiről, tapasztalatairól beszámol közvetlen vezetőjének, kiemelkedő jelentőségű ügyben az intézményvezetőnek.
A vezetőség félévenként beszámolási kötelezettséggel tartozik a nevelőtestületnek.
    Az intézmény vezetősége, konzultatív testület: véleményező és javaslattevő joggal rendelkezik, és dönt mindazon ügyekben, amelyekben az igazgató saját jogköréből ezt szükségesnek látja.

Az intézményvezetőség tagjai:
Operatív vezetőség: az intézményvezető, a vezetőhelyettesek, gyakorlati oktatásvezetők.
Kibővített vezetőség: az intézményvezető, a vezetőhelyettesek, a szakmai munkaközösségek vezetői, az intézmény közalkalmazottainak választott képviselője, a diákönkormányzat pedagógus segítője, a szakszervezet vezetője.
A vezetők és a középvezetők a vezetői értekezleteken beszámolnak a szervezeti egységek működéséről: a kiemelkedő teljesítményekről, a hiányosságokról, a problémákról, valamint azok megoldási módjáról.
A diákönkormányzat vezetője, az iskolaszék képviselője, a szülői választmány képviselője témáktól függően meghívottja a vezetőségi értekezleteknek.

4.) A vezetők kapcsolattartási rendje
Az intézmény vezetője és a helyettesek kapcsolattartása folyamatos, a szükségletnek megfelelő rendszerességgel tartanak vezetői megbeszéléseket.
A vezetõség a munkatervben rögzített vezetõi értekezleteket tart, melyről emlékeztető feljegyzés készül. Rendkívüli vezetői értekezletet az intézményvezető az általános munkaidőn belül bármikor összehívhat.
5.) Tagintézménnyel, tanműhellyel  való kapcsolattartás rendje
A tagozat és a tanműhely külön épületben működik. A tagozatvezető igazgatóhelyettes, illetve a gyakorlati oktatásvezető gondoskodik arról, hogy a pedagógusokat és a tanulókat  érintő intézkedések kellő időben és módon kihirdetésre kerüljenek.
A kapcsolattartás közvetlen, rendszeres és kölcsönös a vezetõk között.
A tagozatvezetõ, illetve a gyakorlati oktatásvezető köteles minden, a megszokottól eltérõ eseményrõl az igazgatót azonnal értesíteni.
 A napi kapcsolattartás telefonon, faxon, illetve Internet segítségével történik.
A vezetõségi értekezleteken a többi vezetõvel együtt kötelesek beszámolni a tagozat, illetve a tanműhely tevékenységérõl.
6.) A vezetõk helyettesítési rendje
Az intézményvezetõ helyettesítése:
az intézményvezetõt szabadsága és betegsége alatt, valamint hivatalos távolléte esetén általános helyettese: az általános és műszaki igazgatóhelyettes helyettesíti. Akadályoztatása esetén, a következõ beosztású munkatársa: a nevelési és közismereti igazgatóhelyettes.
Az intézményvezetõ tartós távolléte (két hétnél hosszabb időszak) esetén a teljes vezetõi jogkör gyakorlására külön írásos intézkedésben ad felhatalmazást.
A vezetőhelyettesek helyettesítése:
Általános- és műszaki igazgatóhelyettest: a közismereti- és nevelési igazgatóhelyettes beosztású,
Közismereti-nevelési igazgatóhelyettest: az általános- és műszaki igazgató helyettes,
Tagozatvezető igazgatóhelyettest: az igazgató,
Gyakorlati oktatásvezetőt (gépipari): a gyakorlati oktatásvezetõ helyettes (villamosipari), 
A gyakorlati oktatásvezető helyettest (villamos): a gépipari gyakorlati oktatásvezetõ helyettesíti távolléte esetén.
Ha a fentiektõl el kell térni, akkor alkalmanként, írásos megbízással a pedagógusok közül az igazgató felkérhet valakit a helyettesítés ellátására.
7.) Pedagógiai munka belső ellenőrzése:
A belső ellenőrzés évente elkészített ellenőrzési terv szerint folyik.

III. AZ INTÉZMÉNYI KÖZÖSSÉGEK, JOGAIK ÉS, KAPCSOLATTARTÁSUK

7. § Az alkalmazotti közösség és kapcsolattartásának rendje

1.) Közalkalmazottak
Az intézmény dolgozói közalkalmazottak, ezért munkavégzésükkel kapcsolatos kötelességeiket és jogaikat a munka törvénykönyve mellett, a közalkalmazotti törvény szabályozza. Az alkalmazottak egy része oktató-nevelõ munkát végzõ pedagógus, a többi dolgozó az oktató-nevelõ munkát közvetlenül vagy közvetetten segítõ más közalkalmazott.
A pedagógusok alkotják az intézmény nevelõtestületét. A nevelõtestület (tantestület) határozza meg alapvetõen az intézmény tartalmi munkáját, melynek tevékenységével az SZMSZ önálló fejezete foglalkozik.
2.) Az alkalmazotti közösségek jogai
Az alkalmazotti közösségeket és azok képviselõit a jogszabályokban meghatározott részvételi, javaslattételi, véleményezési, egyetértési és döntési jogok illetik meg.
Részvételi jog illeti meg az intézmény minden dolgozóját és közösségét azokon a rendezvényeken, amelyekre meghívót kap.
Javaslattételi és véleményezési jog illeti meg az intézménnyel közalkalmazotti jogviszonyban álló minden személyt és közösséget. Az elhangzott javaslatokat és véleményeket a döntés elõkészítése során a döntési jogkör gyakorlójának mérlegelnie kell.
A döntési jogkör gyakorlójának az írásban kifejtett javaslattal, véleménnyel kapcsolatos álláspontját a javaslattevõvel, véleményezõvel közölni kell.
Az egyetértési jog az intézkedés meghozatalának feltétele. A jogkör gyakorlója, az adott kérdésben a hatályos jogszabályok alapján, akkor intézkedhet, ha az egyetértésre jogosult személy, vagy közösség az intézkedéssel ténylegesen egyetért.
A döntési jog a rendelkezõ személy, vagy testület számára kizárólagos intézkedési jog, amelyet jogszabályok biztosítanak. Személyes jogkör esetén a jogkör gyakorlója teljes felelõsséggel egyszemélyben, - testületi jogkör esetén a testület abszolút többség (50% + 1 fõ) alapján dönt. A testület akkor határozatképes, ha kétharmad része jelen van.

3.) Az alkalmazotti közösségek kapcsolattartásának rendje
Az intézmény különbözõ közösségeinek tevékenységét - a megbízott vezetõk és a választott közösségi képviselõk segítségével - az intézményvezetõ fogja össze. A kapcsolattartásnak különbözõ formái vannak, melyek közül mindig azt kell alkalmazni, amelyik a legmegfelelőbben  szolgálja az együttműködést.
A kapcsolattartás formái: különbözõ értekezletek, megbeszélések, fórumok, bizottsági ülések, intézményi gyűlések, stb.
Az intézményi kapcsolattartás rendszeres és konkrét idõpontjait a munkaterv tartalmazza, amelyet a hivatalos közlések helyén kell kifüggeszteni.
A belsõ kapcsolattartás általános szabálya, hogy különbözõ döntési fórumokra, nevelõtestületi, alkalmazotti értekezletekre a vonatkozó napirendi pontokhoz a döntési, egyetértési, és véleményezési jogot gyakorló közösségek által delegált képviselõt meg kell hívni, nyilatkozatukat jegyzõkönyvben kell rögzíteni.
A teljes alkalmazotti közösség  gyűlését az intézményvezetõ akkor hívja össze, amikor ezt jogszabály elõírja, vagy az intézmény egészét érintõ kérdések tárgyalására kerül sor. Az alkalmazotti közösség értekezleteirõl jegyzõkönyvet kell vezetni.

8. § A tanulói közösség és kapcsolattartásnak rendje

1.) Az osztályközösségek és tanulócsoportok
Az azonos évfolyamra járó és többségében azonos órarend szerint együtt tanuló diákok egy osztályközösséget alkotnak. Az osztályközösség tanulólétszáma rendeletben meghatározott, az osztályközösség élén pedagógus vezetõként az osztályfõnök áll.
Az osztályfõnököt a felelõs igazgatóhelyettes és az osztályfõnöki munkaközösség-vezető javaslatát figyelembe véve az igazgató bízza meg. Az osztályfõnök jogosult - az osztályközösségben tapasztalt problémák megoldására - az osztályban tanító pedagógusok osztályértekezletét összehívni.
Bontott tanulócsoportban vesznek részt az osztályközösség diákjai azokon a tanítási órákon, melyeknek eredményessége érdekében szükséges a kisebb tanulólétszám (idegen nyelvórák, számítástechnika órák, stb.) A tanulócsoportok bontását a tantárgy sajátos jellege, vagy a tanrend szervezése indokolja.

2.) Diákkörök
Az intézmény tanulói közös tevékenységük megszervezésére diákköröket hozhatnak létre, melyeknek meghirdetését, szervezését, működtetését a diákok végzik. Az intézmény a pedagógiai program céljainak megfelelõ diákköri tevékenységeket támogatja. Az a diákkör, amelyik az iskola helyiségeit vagy szabadtéri területét igénybe kívánja venni, mûködésének engedélyeztetésére kérvényt nyújt be az intézmény igazgatójához.
A diákköri kérvénynek tartalmaznia kell:
a diákkör célját, a diákkör tagjainak nevét és osztályát,
•	az intézményben tartózkodás rendjét (idõtartam, helyiségigény),
•	a diákkör választott felelõs vezetõjének nevét és osztályát. 
Az igazgató a diákkör céljától és tagjainak magatartásától függõen engedélyezi az iskola épületének házirend szerinti használatát. Az intézményben mûködõ diákköröket a vezetőhelyettes tartja nyilván.

3.) A diákközgyűlés (iskolagyűlés)
Az iskola tanulóközösségének a diákközgyûlés a legmagasabb tájékoztató fóruma. A diákközgyűlés nyilvános, azon bármelyik tanuló megteheti észrevételeit, javaslatait.
A diákközgyűlés az igazgató által, illetve a diákönkormányzat mûködési rendjében meghatározottak szerint hívható össze.
Tanévenként legalább egy alkalommal kell diákközgyûlést tartani, amelyen az iskola tanulói, vagy - a diákönkormányzat döntése alapján - a diákok küldöttei vesznek részt. A diákközgyûlés napirendjét a közgyûlés rendezése elõtt 15 nappal nyilvánosságra kell hozni.
A diákközgyûlésen az iskola igazgatója és a diák-önkormányzati vezetõk beszámolnak az elõzõ diákközgyûlés óta eltelt idõszak munkájáról, a tanulói jogok helyzetérõl, érvényesülésrõl. A közgyűlésen a tanulók kérdéseket intézhetnek a diákönkormányzat és az iskola vezetéséhez, kérhetik gondjaik, problémáik megoldását. A diákok kérdéseire, kéréseire az igazgatónak 30 napon belül választ kell adnia. Rendkívüli diákközgyűlés is összehívható, ha ezt a diákönkormányzat vezetõi vagy az iskola igazgatója kezdeményezi.

9.§ A diákönkormányzat és mûködése
1.) A diákönkormányzat szervezete
A tanulóközösségek és a diákkörök a tanulók érdekeinek képviseletére diákönkormányzatot hozhatnak létre. A diákönkormányzat tevékenysége a tanulókat érintõ valamennyi kérdésre kiterjed. A diákönkormányzat akkor járhat el az intézmény egészét érintõ ügyekben, ha megválasztásában a tanulók több mint 50%-ánák képviselete biztosítva van. A diákönkormányzat - a tanulóközösség által elfogadott, és a nevelõtestület által jóváhagyott szervezeti és mûködési rendje az intézményi SZMSZ mellékletében található.
Az osztályközösségek a diákönkormányzat legkisebb egységei, minden osztályközösség megválaszthatja az Osztály Diákbizottságát (ODB) és az osztály titkárát, valamint küldöttet delegál az intézmény diákönkormányzatának vezetõségébe. Az tanulóközösségek ily módon önmaguk diákképviseletérõl döntenek.
Iskolánkban a tagoltság és a nagy létszám miatt két ODB működik /a központi épületben és a tagozaton/. Önállóan dolgoznak, döntést közösen hoznak.
Az intézmény teljes tanulóközösségének érdekképviseletét a választott Intézményi Diákbizottság (IDB) látja el. Az IDB tagjai alkotják a diákönkormányzat vezetõségét, rajtuk keresztül gyakorolja jogát.
2.) A diákönkormányzat jogai
A diákönkormányzat véleményezési és javaslattételi joggal rendelkezik az intézmény mûködésével és a tanulókkal kapcsolatos valamennyi kérdésben.
A diákönkormányzat egyetértési jogot gyakorol a következõkben:
az intézmény szervezeti és mûködési szabályzatának elfogadásakor és módosításakor,
a házirend elfogadásakor és módosításakor,
a tanulói szociális juttatások elosztási elveinek meghatározásakor,
az ifjúságpolitikai célokra biztosított pénzeszközök felhasználásakor,
a tankönyvterjesztési szabályzatról, benne a tankönyvtámogatás rendjérõl,
.

A diákönkormányzat döntési jogköre kiterjed:
saját működésére és hatásköre gyakorlására,
a mûködéséhez biztosított anyagi eszközök felhasználására,
egy tanítás nélküli munkanap programjára,
tájékoztatási rendszerének létrehozására és mûködtetésére,
vezetõinek, munkatársainak megbízására.

3.) A diákönkormányzat mûködési feltételei
Az intézmény tanévenként megadott idõben és helyen biztosítja a- diákönkormányzat zavartalan működésének feltételeit, melyet írásban is rögzít. A diákönkormányzat az iskola helyiségeit, berendezéseit az intézményi SZMSZ és a házirend használati rendszabályai szerint térítésmentesen veheti igénybe.
Az intézményi költségvetés biztosítja a diákönkormányzat mûködéséhez azokat a költségeket, amelyeket a diákönkormányzat minden tanév október 31-ig saját költségvetéseként megfelelõ indoklással elõterjeszt.
4.) A diákönkormányzat és az intézmény közötti kapcsolattartás 
A diákönkormányzat munkáját a tanulók által felkért nagykorú személy segíti.
A diákönkormányzat megbízása alapján - eljárhat az IDB képviseletében.
A diákönkormányzatot képviselõ felnõtt személy vagy diákküldött folyamatos kapcsolatot tart az intézmény igazgatójával.
Az Iskolai Diákbizottság megbízottja képviseli a tanulók közösségét. az iskola vezetõségi, a nevelõtestületi, valamint az iskolaszéki értekezletek vonatkozó napirendi pontjainál. Az Osztály Diákbizottságának képviselője járhat el az osztályközösség problémáinak 

megoldásában. A tanulók egyéni gondjaikkal, valamint kéréseikkel közvetlenül is felkereshetik az intézmény vezetõjét. Az intézményvezetõ heti fogadóórájának idõpontja tanévenként változik. Az adott tanév intézményvezetõi fogadóóráját az intézmény munkaterve tartalmazza. Az idõpont közzététele az osztályfõnökök feladata.
5. Diáknap
A diákönkormányzat évente egy alkalommal, az igazgatóval egyeztetett időpontban diáknapot tarthat. Ennek programját, forgatókönyvét a rendezvény előtt két héttel egyezteti a nevelési és közismereti igazgatóhelyettessel.

10.§ A szülõi közösség és a kapcsolattartás rendje

1.) A szülõi szervezetek és a Szülõi Testület
A közoktatási törvény alapján a szülõk meghatározott jogaik érvényesítésére és kötelességük teljesítésére szülõi szervezetet (közösséget) hozhatnak létre. A szülõi szervezet dönt saját szervezeti és mûködési rendjérõl, munkatervének elfogadásáról, tisztségviselõinek megválasztásáról és képviseletérõl.
Az intézményben működik a Szülõi Testület (választmány), amely képviseleti úton megválasztott szülõi szervezet. A Szülõi Testületet a tanulók szüleinek több, mint 50 %-a választotta meg, ezért ez a szülõi szervezet jogosult eljárni valamennyi szülõ képviseletében, illetve az intézmény egészét érintõ ügyekben.

2.) A szülõi közösséggel való kapcsolattartás

Egy osztály tanulóinak szülõi szervezetével a gyermekközösséget vezetõ osztályfõnök közvetlen kapcsolatot tart.
A szülõi szervezetek intézménnyel kapcsolatos véleményét, javaslatait a szülői szervezetek vezetői, vagy a választott elnök juttatja el az intézmény vezetõségéhez.
A Szülõi Testületet az intézményvezetõ a munkatervben rögzített idõpontokban tanévenként legalább kétszer hívja össze, ahol tájékoztatást ad az intézmény munkájáról és feladatairól, valamint meghallgatja a szülõi szervezet véleményét és javaslatait.
A Szülõi Testület elnöke közvetlen kapcsolatot tart az intézményvezetõvel, és tanévenként kétszer  beszámol a nevelõtestületnek a szülõi közösség tevékenységérõl.

3.) A szülõk szóbeli tájékoztatási rendje
Az intézmény - a közoktatási törvénynek megfelelõen - a tanulókról a tanév során rendszeres szóbeli tájékoztatást tart. A szóbeli tájékoztatás lehet csoportos és egyéni. A szülõk csoportos tájékoztatásának módja a szülõi értekezletek, az egyéni tájékoztatás a fogadóórákon történik.
A szülõi értekezletek rendje:
Az osztályok szülõi közössége számára az intézmény negyedévenként, a munkatervben rögzített idõpontban, szülõi értekezletet tart az osztályfõnök (csoportvezetõ) vezetésével. A szeptemberi szülõi értekezleten a szülõk értesülnek a tanév rendjérõl, feladatairól. Ekkor bemutatják az osztályban (csoportban) oktató-nevelõ új pedagógusokat is.
Rendkívüli szülõi értekezletet hívhat össze az intézményvezetõ, az osztályfõnök és a szülõi szervezet képviselõje a gyermekközösségben felmerülõ problémák megoldására.
A szülõi fogadóórák rendje:
Az intézmény pedagógusai, a szülõi fogadóórákon egyéni tájékoztatást adnak a tanulókról a szülõk számára.
Az intézmény tanévenként kétszer, a munkatervben rögzített idõpontban, szülõi fogadóórát tart. A tanulmányaiban jelentõsen visszaesõ tanuló szülõjét az osztályfõnök írásban is behívja az intézményi fogadóórára. Ha gondviselõ a munkatervi fogadóórán kívül is találkozni szeretne gyermeke pedagógusával, telefonon vagy írásban idõpontot kell egyeztetni az érintett pedagógussal.
4.) A szülõk írásbeli tájékoztatási rendje
Közoktatási intézményünk a tanulókról rendszeres folyamatos írásbeli tájékoztatást ad a hivatalos pecséttel ellátott tájékoztató (ellenõrzõ) füzetekben. Írásban értesítjük a tanuló szüleit gyermekük magatartásáról, szorgalmáról, tanulmányi elõmenetelérõl. Tájékoztatjuk a szülõket az intézményi élet kiemelkedõ eseményeirõl és a szükséges aktuális információkról is.
A pedagógusok kötelesek a tanulókra vonatkozó minden értékelõ érdemjegyet és írásos bejegyzést az osztálynaplón kívül a tanuló által átnyújtott tájékoztató füzetben is feltüntetni, azt dátummal és kézjeggyel kell ellátni: a szóbeli feleletet aznap, az írásbeli számonkérés eredményét a feladat kiosztása napján. Az érdemjegyek beírási kötelezettsége miatt a tájékoztató füzetet a tanulótól beszedni nem szabad a tanítás idõtartama alatt.
Az osztályfõnök havonta ellenõrzi az osztálynapló és a tájékoztató füzet érdemjegyeinek azonosságát, és pótolja a tájékoztató füzetben hiányzó érdemjegyeket. Ha a tanuló tájékoztató füzete hiányzik, ezt az osztálynaplóba dátummal és kézjeggyel ellátva kell bejegyezni, valamint a tanuló érdemjegyét ceruzával be kell karikázni. Az osztályfõnök indokolt esetben írásban értesíti a szülõket a tanulók elõmenetelérõl, magatartásáról és szorgalmáról a negyedévi és a háromnegyedévi szöveges értékelés során.
A tanulókat érintő anyagi ügyekben mindig ki kell kérni a szülők véleményét. Beleegyezésük nélkül pénzbeszedés nem történhet.

11.§ Az iskolaszék és az intézmény kapcsolattartásának rendje

1.) Az iskolaszék és jogai
Az intézményben a nevelõ és oktató munka segítésére: az intézmény mûködésében érdekelt szervezetek együttmûködésének elõmozdítására iskolaszék mûködhet, melybe a szülõk, a nevelõtestület és a diákönkormányzat azonos számú képviselõt küldhet. Az iskolaszék maga állapítja meg mûködésének rendjét, munkaprogramját és megválasztja tisztségviselõit. Az iskolaszéket az elnök képviseli. Az iskolaszék véleményezési és javaslattételi jogkörrel rendelkezik az intézmény egész mûködésével kapcsolatban, különösen a pedagógia program elfogadása, a vezetõ személye és az intézmény irányítása vonatkozásában, a tandíj és térítési díj, tankönyvterjesztési szabályzat kapcsolatban.

Az iskolaszék egyetértési jogot gyakorol:
a Szervezeti és Mûködési Szabályzat elfogadásakor,
a házirend elfogadásakor,
a vállalkozás alapján folyó oktatás feltételeinek meghatározásakor.

2.) A kapcsolattartás rendje
Az intézményvezetõ és az iskolaszék elnöke az együttmûködés tartalmát és formáját tanévenként az intézményi munkaterv és az iskolaszék munkaprogramjának egyeztetésével állapítják meg. A kapcsolattartás a feladatellátás függvényében folyamatos. 
Az intézmény az iskolaszék mûködését támogatja a feladatok ellátásához szükséges helyiségek és berendezések - elõzetes egyeztetés után való - rendelkezésre bocsátásával.
Az intézményvezetõ vagy megbízottja szükség szerint, de tanévenként legalább két alkalommal tájékoztatja az iskolaszéket az intézmény mûködésérõl. Az iskolaszék elnöke tanévenként két alkalommal tájékoztatja saját mûködésérõl és munkaprogramjáról a nevelõtestületet.
3.) Az iskolaszék szülõi fogadóórái
Az iskolaszék szülõi tagjai az intézmény munkatervi fogadóóráival egyidejűleg iskolaszéki fogadóórát tartanak a szülõk részére. Ilyen módon a szülõk közvetlen kapcsolatban lehetnek az iskolaszékkel. Az iskolaszék írásban tájékoztatja az intézmény vezetõjét a szülői fogadóórák tapasztalatairól, a szülõk által jelzett problémákról.
12.§ Az intézmény külsõ kapcsolatainak rendszere
1.) A külsõ kapcsolatok célja, formája és módja
Intézményünk a feladatok elvégzése, a gyermekek egészségügyi gyermekvédelmi és szociális ellátása, valamint a továbbtanulás és a pályaválasztás érdekében és egyéb ügyekben rendszeres kapcsolatot tart fenn más intézményekkel és cégekkel.
A vezetõk, valamint az oktató-nevelõ munka különbözõ szakterületeinek képviselõi rendszeres személyes kapcsolatot tartanak a társintézmények azonos beosztású alkalmazottaival, meghívás vagy egyéb értesítés alapján. 
A kapcsolattartás formái és módjai:
közös értekezletek tartása,
szakmai elõadásokon és megbeszéléseken való részvétel,
módszertani bemutatások és gyakorlatok tartása,
•	közös ünnepélyek rendezése,
intézményi rendezvények látogatása,
•	hivatalos ügyintézés levélben vagy telefonon.

2.) Rendszeres külsõ kapcsolatok
Intézményünk a feladatok eredményes ellátása érdekében rendszeres munkakapcsolatot tart számos szervezettel. Napi munkakapcsolat köti az intézményt a közös fenntartásban mûködõ intézményekhez és szervezetekhez.
Az intézmény kapcsolatban áll a következõ szervezetekkel:
a fenntartóval,
a fenntartó által finanszírozott többi közoktatási intézménnyel,
kollégiumokkal
egyetemekkel, főiskolákkal
a gyermekek egészségügyi ellátásáról gondoskodó társintézményekkel,
a gyermek- és ifjúságvédelmi hatóságokkal,
nevelési tanácsadó szolgálattal,
a családsegítõ központtal,
Egészségkultúra Házzal,
•	a történelmi egyházak szervezeteivel,
•	a tanulók gyakorlati oktatását szervezõkkel,
•	a kamarákkal,
•	az NSZI-vel,
•	az Oktatási Minisztériummal,
•	a Gazdasági Minisztériummal,
•	az ágazati minisztériumokkal,
•	a Fejér Megyei Pedagógiai Szolgáltató Intézettel.

Az intézményt támogató alábbi alapítványokkal:
Dunaferr Iskola Tanulóiért Alapítvány
Közoktatásért Alapítvány
Soros Alapítvány

Az alábbi patronáló cégekkel: DUNAFERR Rt, FERROBETON Rt, VOLÁN Rt, DÉDÁSZ Rt, DUNAQUATHERM Rt, DVG Rt, H+H Kft, stb.

A következõ sportegyesületekkel: DUNAFERR SE, DAC SE, PENTELE SE, Dunaújvárosi Diák Sportegyesület (DDSE), 

Egyéb szervezetekkel:
Dunaújvárosi Rendõrkapitányság
Dunaújvárosi Bíróság
Dunaújvárosi Tűzoltóság
Fejér Megyei Munkaügyi Központ Dunaújvárosi Kirendeltsége
Magyar Vöröskereszt

IV. A NEVELÕTESTÜLET ÉS A SZAKMAI MUNKAKÖZÖSSÉGEK

13.§ A nevelõtestület és mûködési rendje

1.) A nevelõtestület
A nevelõtestület az intézmény pedagógusainak közössége, nevelési és oktatási kérdésekben a közoktatási intézmény legfontosabb tanácskozó és határozathozó szerve. A nevelõtestület tagja minden közalkalmazott pedagógus, a gazdasági igazgatóhelyettes, valamint a nevelõ és oktató munkát közvetlenül segítõ felsõfokú végzettségû alkalmazott.

2.) A nevelõtestület feladatai és jogai
A nevelõtestület legfontosabb feladata a pedagógiai program elkészítése és egységes megvalósítása, - ezáltal a tanulók magas színvonalú nevelése és oktatása. Ennek a komplex feladatnak megfelelõen a nevelõtestület véleményezõ és javaslattevõ jogkörrel rendelkezik minden, az intézményt érintõ ügyben. A nevelõtestület egyetértési joga szükséges a diákönkormányzat mûködésével kapcsolatban.
A nevelõtestület véleményét ki kell kérni:
A tantárgyfelosztás elfogadása elõtt, az egyes pedagógusok külön megbízásainak elosztása során, valamint az igazgatóhelyettesek megbízása, illetve a megbízás visszavonása elõtt.
Ezen kívül a tankönyvosztás-, a tankönyvtámogatás rendjének meghatározásakor. A tartós tankönyvek meghatározásánál, segélyezésre jogosult tanulók kiválsztásánál, továbbképzési program elfogadásánál.
A nevelõtestület döntési jogköre:
a pedagógiai program elfogadása,
az SZMSZ és a házirend elfogadása,
•	a tanév munkatervének jóváhagyása,
•	átfogó értékelések és beszámolók elfogadása,
•	a tanulók magasabb évfolyamba lépésének megállapítása,
•	a tanulók fegyelmi ügyeiben való eljárás,
•	az intézményvezetõi programok szakmai véleményezése,
•	a nevelõtestület képviseletében eljáró pedagógus kiválasztása,
•	a diákönkormányzat mûködésének jóváhagyása,
•	saját feladatainak és jogainak részleges átruházása,
•	tanév helyi rendjének meghatározása.

3.) A nevelõtestület értekezletei
A nevelõtestület feladatainak ellátása érdekében számos értekezletet tart a tanév során. Az értekezletek egy részét az intézmény éves munkaterve rögzíti.
A nevelõtestületi értekezlet vonatkozó napirendi pontjához az egyetértési jogot gyakorlók - iskolaszék, szülõi szervezet, diákönkormányzat, stb. - képviselõjét meg kell hívni. A nevelõtestület döntési jogkörébe tartozó ügyeiben (eltekintve a tanulók magasabb évfolyamba lépését és fegyelmi ügyeit) az óraadó tanárok nem rendelkeznek szavazati joggal.

A tanév rendes értekezletei az alábbiak:
tanévnyitó értekezlet,
félévi és év végi osztályozó értekezlet,
õszi nevelési értekezlet
tavaszi nevelési értekezlet,
tanévzáró értekezlet.

Rendkívüli értekezletet kell összehívni, ha a nevelõtestület tagjainak egyharmada, valamint a közalkalmazotti tanács és az intézmény igazgatója, vagy vezetõsége, az iskolaszék, az iskolai szülõi szervezet, iskolai diákönkormányzat szükségesnek látja.
4.) A nevelõtestület döntései és határozatai
A nevelõtestület döntéseit és határozatait általában- a jogszabályokban
meghatározottak kivételével - nyílt szavazással és egyszerû szótöbbséggel hozza.
Titkos szavazás esetén szavazatszámláló bizottságot jelöl ki a nevelõtestület tagjai közül. A szavazatok egyenlõsége esetén az intézményvezetõ szavazata dönt.	
A nevelõtestületi értekezlet lényegkiemelõ, emlékeztetõ jegyzõkönyvét a kijelölt pedagógus vezeti. A jegyzõkönyvet az intézményvezetõ, a jegyzõkönyvvezetõ és a nevelõtestület jelenlevõ tagjai közül két hitelesítő írja alá. A döntések az intézmény iktatott iratanyagába kerülnek, határozati formában.

14. § A nevelõtestület szakmai munkaközösségei
1.) A munkaközösségek célja
Az azonos mûveltségi területen tevékenykedõ pedagógusok a közös minõségi és szakmai munkára, annak tervezésére, szervezésére és ellenõrzésére szakmai munkaközösségeket hoznak létre.
A szakmai munkaközösség tagjai közül évenként a munkaközösség saját tevékenységének irányítására, koordinálására munkaközösség-vezetõt választanak, akit az intézményvezetõ bíz meg a feladatok ellátásával.
2.) A szakmai munkaközösségek feladatai
A munkaközösség a magas színvonalú munkavégzés érdekében:

Meghatározza: működésének rendjét, elfogadja munkatervét.

Dönt: a nevelõtestület által átruházott kérdésekrõl
továbbképzési programokról
iskolai tanulmányi versenyek programjáról
Véleményezi:
- az iskolában folyó pedagógiai munka eredményességét, javaslatot tesz a továbbfejlesztésre,
- javaslatot tesz a speciális irányok megválasztására és a költségvetés szakmai elõirányzatainak 
  felhasználására  
- szervezi a pedagógusok továbbképzését,
- támogatja a pályakezdõ pedagógusok munkáját,
- összehangolja az egységes intézményi követelményrendszert,
- felméri és értékeli a tanulók tudásszintjét,
- összeállítja a vizsgák (felvételi, érettségi, szakmai, különbözeti, osztályozó, javító, helyi,  stb.) feladatait és tételsorait,
- kiírja és lebonyolítja a pályázatokat és a tanulmányi versenyeket,
- végzi a nevelõtestület által átruházott feladatokat.

3.) A munkaközösség-vezetõk jogai és feladatai
A szakmai munkaközösség vezetõje képviseli a munkaközösséget az intézmény vezetõsége felé és az iskolán kívül. Állásfoglalásai, javaslatai elõtt köteles meghallgatni a munkaközösség tagjait. Ezen túlmenõen tájékoztatja őket a vezetői értekezletek napirendi pontjaival kapcsolatban.
A munkaközösség vezetõk további feladatai és jogai:
•	irányítja a munkaközösség tevékenységét, felelõs a szakmai munkáért, értekezleteket hív össze, bemutató foglalkozásokat szervez elbírálja és jóváhagyásra javasolja a munkaközösség tanárainak a helyi tantervhez, szakmai  programokhoz igazodó tanmeneteit, ellenõrzi a munkaközösségi tagok szakmai munkáját, a tanmenetek szerinti elõrehaladást és annak eredményességét, hiányosságok esetén intézkedést kezdeményez az intézményvezetõ felé,
•	összeállítja a pedagógiai program és munkaterv alapján a munkaközösség éves munkaprogramját,
•	beszámol a nevelõtestületnek a munkaközösség tevékenységérõl,
•	javaslatot tesz a tantárgyfelosztásra, a szakmai továbbképzésekre, a munkaközösségi tagok jutalmazására, kitüntetésére, közalkalmazotti átsorolásra stb.

4.) Az intézmény szakmai munkaközösségei
A feladattól függően, a tantestület döntése szerint, minden tanévben felülvizsgálatra kerül. /Melléklet/

15.§ A nevelõtestület feladatainak átruházása

1.) Az egyes feladat- és jogkörök átadása
A nevelõtestület a feladatkörébe tartozó ügyek elõkészítésére, vagy eldöntésére tagjaiból - meghatározott idõre vagy alkalmilag bizottságot hozhat létre, illetve egyes jogköreinek 

gyakorlását átruházhatja másra, így a szakmai munkaközösségre, az iskolaszékre vagy a diákönkormányzatra.
Az átruházott jogkör gyakorlói: a bizottságok, az osztályközösségek tanárai és a szakmai munkaközösségek vezetõi beszámolási kötelezettséggel tartoznak a nevelõtestületnek a munkatervben rögzített félévi értekezletek idõpontjában.
2.) A nevelõtestület által létrehozott bizottságok
A nevelõtestület - feladat- és jogkörének részleges átadásával állandó bizottságokat hoz létre tagjaiból.
A Felvételi Bizottság feladata:
az iskolába jelentkezõ tanulók adottságainak, tudásának és neveltségi
szintjének megítélése,
a tanulói jogviszony létesítésének javaslata és annak indoklása.
Tagjai: - a felvételi tantárgyak munkaközösség-vezetõi
általános és műszaki igazgatóhelyettes
tagozatvezető

A Fegyelmi Bizottság feladata:
•	a házirendet súlyosan megszegõ tanulók fegyelmi ügyeinek vizsgálata
            az érintettek meghallgatása után tárgyilagos döntés hozatala.
•	Tagjai: - az intézmény közismereti-nevelési igazgató helyettese, (tagozatvezető,) az érintett tanuló osztályfõnöke,
egy, a fegyelmi ügyben független pedagógus,
egy, a tanuló által felkért pedagógus,
a diákönkormányzat képviselõje,
ifjúságvédelmi felelős,
gyakorlati oktatást szervező képviselője.

A Nevelési Bizottság feladata:
•	a pedagógiai programban meghatározott nevelési célok és feladatok megvalósításának vizsgálata, a tanulók neveltségi szintjének vizsgálata és értékelése, konkrét javaslattétel a nevelés eredményessége érdekében.
•	Tagjai: - az osztályfõnöki munkaközösség vezetõi,
- különbözõ évfolyamok egy-egy osztályfõnöke.

Humán Oktatási Bizottság feladata:
a pedagógiai program alapján a humán érettségi tantárgyakban (magyar, történelem, idegen nyelv) a követelmények megvalósításának vizsgálata, a tanulók tudásszintjének évfolyamonkénti korrekt mérése és értékelése.
Tagjai: - munkaközösség vezetõk,
            - szakonként kettõ szaktanár.

Reál Oktatási Bizottság feladata:
a pedagógiai program alapján a reál érettségi tantárgyakban (matematika, fizika, kémia, biológia, földrajz) a követelmények megvalósításának vizsgálata, a tanulók tudásszintjének évfolyamonkénti korrekt mérése és értékelése.
 Tagjai: - munkaközösség-vezetõk,
                    - tantárgyanként két szaktanár.

Szakmai Oktatási Bizottság
•	a szakmai programok alapján a szaktantárgyakban a követelmények megvalósulásának vizsgálata.
•	Tagjai: - a műszaki igazgatóhelyettes, a tagozatvezető igazgatóhelyettes
- a gyakorlati oktatásvezetők
- a műszaki MK vezetők

Pályaválasztási Bizottság 
•	Feladata az iskolai pályaválasztási munka elvégzése. Pályaválasztási füzetek készítése, tájékoztatók tartása azzal a céllal, hogy minél többen válasszák iskolánkat a továbbtanulni vágyók közül.
•	Tagjai:- az iskolavezetés egy tagja
	- a tantestület felkért tagjai

3.) Az osztályközösségek nevelõtestületi megítélése
A nevelõtestület a tanév félévenkénti értékelésén kívül az osztályközösségek tanulmányi munkájának értékelését, magatartási és szorgalmi problémáinak megoldását az érintett közösséggel közvetlenül foglalkozó pedagógusokra ruházza át.
A nevelõtestület felé való beszámolási kötelezettség az osztályközösségek esetében az osztályfõnökre hárul. Az adott tanulói közösségért felelõs osztályfõnök szükség esetén - a felelõs vezetőhelyettes tudtával - úgynevezett nevelõi osztályértekezletet hívhat össze, melyen az osztály pedagógusainak jelen kell lenniük.
4.) A nevelõtestület szakmai munkaközösségekre ruházott jogai 
A nevelõtestület a közoktatási törvényben meghatározott jogkörébõl a szakmai munkaközösségre ruházza át az alábbi jogköreit:
-     a pedagógiai program helyi tanterveinek kidolgozása a kerettantervek felhasználásával,
-     a szakmai programok alapján a helyi programok kidolgozása,
-	a taneszközök, tankönyvek kiválasztása,
-	továbbképzésre, átképzésre való javaslattétel,
-	jutalmazásra, kitüntetésre, fizetésemelésre való javaslattétel,
-	a határozott idõre kinevezett pedagógusok véleményezése,
-	a szakmai munkaközösség-vezetõk munkájának véleményezése.

V. AZ INTÉZMÉNY MÛKÖDÉSI RENDJE

16. § A tanév helyi rendje

1.) A tanév rendjének meghatározása
A tanév általános rendjérõl az oktatási miniszter évenként rendelkezik. A tanév helyi rendjét, programjait a nevelõtestület határozza meg és rögzíti munkatervben az érintett közösségek véleményének figyelembe vételével.

2.) A tanév rendje és annak közzététele
A tanév helyi rendje tartalmazza az intézmény mûködésével kapcsolatos legfontosabb eseményeket és idõpontokat:
a nevelõtestületi értekezletek idõpontjait,
az intézményi rendezvények és ünnepségek módját és idõpontját,
a tanítás nélküli munkanapok programját és időpontját,
a vizsgák (felvételi, osztályozó, javító, különbözeti, helyi, alap, érettségi, szakmai) rendjét,
a tanítási szünetek (téli, tavaszi) idõpontját - a miniszteri rendelet keretein belül,
a bemutató órák és foglalkozások rendjét,
a nyílt napok megtartásának rendjét és idejét.

A tanév helyi rendjét, valamint az intézmény rendszabályait (házirend) és a balesetvédelmi elõírásokat az osztályfõnökök az elsõ tanítási héten ismertetik a tanulókkal, az elsõ szülõi értekezleten pedig a szülõkkel. A fentieket, a házirendet, a nyitva tartás és a felügyelet idõpontjait az intézmény bejáratánál ki kell függeszteni.
3.) Az intézmény nyitva tartása
Az intézmény a tanév szorgalmi ideje alatt tanítási napokon: 
5 óra 30-tól 21 óra 20-ig tart nyitva.
Az intézmény hivatalos munkaideje tanítási napokon:
7 órától 15 óráig tart.
A szokásos nyitvatartási rendtõl való eltérésre az intézményvezetõ adhat engedélyt - eseti kérelmek alapján.
Tanítási szünetek alatt, valamint szombaton és vasárnap a nyitva
tartás, csak az intézményvezetõ által engedélyezett szervezett programokhoz kapcsolódik. Az intézményt egyébként zárva kell tartani! 
Az intézmény tanítási szünetekben ügyeleti rend szerint tart nyitva.

17. § A tanítási napok rendje

1.)	A tanítási nap (Ktv.:121.§) 
Az egyes osztályokban a tanítás órák, a Ktv-ben (53.§2.e) meghatározott foglalkozások megtartására fordított nap, amennyiben a foglalkozási órák száma eléri a hármat.

2 .) A tanuló kötelező tanórai foglalkozása Ktv.52.§ (3) - a (4) és (6) bekezdés kivételével - nem lehet több
e) a kilencedik-tizenharmadik évfolyamon napi hat tanítási óránál. A törvény módosítása alapján 2003. szeptember 1-től a 9-10. évfolyamon heti átlagban öt és fél óra, felmenő rendszerben.
f) a szakképzésben az iskolai és iskolán kívüli gyakorlati képzés a szakképzési törvényben meghatározott időnél;
g) szakképzési évfolyamon, a szakmai elméleti tanítási órák száma napi hét tanítási óránál, egy tanítási napon a szakmai elméleti és szakmai gyakorlati tanítási órák száma napi nyolc tanítási óránál; ha a szakiskola vagy a szakközépiskola művészeti szakmai vizsgára készít fel, párhuzamos oktatás esetén heti átlagban napi nyolc tanítási óránál. Ha a szakiskola vagy a szakközépiskola párhuzamos oktatás keretében készít fel a művészeti szakmai vizsgára, a tanítási év átlagában az általános műveltséget megalapozó pedagógiai szakasz követelményeinek átadására fordított tanítási órák száma nem lehet kevesebb - a (3) bekezdés b)-e) pontjában - az évfolyamra meghatározott tanórai foglalkozás ötven százalékánál.

3.)Választható, nem kötelező  tanórai foglalkozás Ktv.52.§ (7)
 Az iskola a tanulók érdeklődése, igénye szerint nem kötelező (választható) tanórai foglalkozásokat szervez, felzárkóztatás, fejlesztés, tehetséggondozás, konzultáció, speciális, illetve kiegészítő ismeretek átadása céljából (a továbbiakban: nem kötelező tanórai foglalkozás). 
A heti időkeret az egyes évfolyamok, osztályok, tanítási év közben a tanítási hetek között átcsoportosítható. Az iskola a nem kötelező tanórai foglalkozások megtartásához rendelkezésre álló időkeretet a tanórán kívüli foglalkozások megtartásához és az osztálybontáshoz is igénybe veheti. Az e bekezdésben meghatározott időkeretből az iskolában igénybe vehető osztályonként heti egy óra az osztály közösségi programjának és a tanulókkal való egyéni törődés feladatainak megoldásához.

4.)A tanítási órák rendje

A napi tanítási idő, a kötelező órarend szerint 7 óra 15 perctől kezdődik.
 A délutáni tanítást és a kötelezõen választott fakultációs órákat 19 óráig be kell fejezni. Szakképző évfolyamokon 20 óráig.

Az oktatás és a nevelés az óratervnek megfelelõen, a tantárgyfelosztással összhangban levõ órarend alapján történik a pedagógusok vezetésével, a kijelölt tantermekben. 
A tanítási órák idõtartama: 45 perc.
Az elsõ tanítási óra reggel 7 óra 15 perckor kezdõdik. Nulladik óra nem tartható. 
A tanítási órák (foglalkozások) látogatására engedély nélkül csak a tantestület tagjai jogosultak. Minden egyéb esetben a látogatásra az igazgató adhat engedélyt. A tanítási órák megkezdésük után nem zavarhatók, kivételt indokolt esetben az igazgató és a vezetőhelyettesek tehetnek. A tanítási órák tanulókra vonatkozó szabályait a házirend tartalmazza.

5.) Az óraközi szünetek rendje
Az óraközi szünetek idõtartama: 5-10 illetve 15 perc, a feltüntetett csengetési rend szerint. Az óraközi szünetek ideje nem rövidíthetõ, legkisebb idõtartama 5 perc.
Szünetekben a tanuló a termekben nem tartózkodhat!
Minden szünet ideje alatt - a tanulók egészsége érdekében - a tantermekben szellõztetni kell. Az óraközi szünetet a tanulók - egészségük érdekében - lehetõség szerint a belső udvaron töltsék,(Tagozaton, az iskolautcán) vigyázva saját és társaik testi épségére!
A Tagozaton a 20 perces - dél körüli - óraközi szünet egyes tanulócsoportok számára ebédidõt is jelent. Az étkezést lehetõség szerint 12 és 14 óra között kell lebonyolítani. A dupla órák az igazgatóhelyettes engedélyével - az óraközi szünet eltolásával - tarthatók, de a pedagógus köteles felügyeletet biztosítani a kicsöngetésig.
3.) Az intézményi felügyelet rendszabályai
Az iskolában a tanítási idõ alatt tanuló felügyelet nélkül nem tartózkodhat! 
Az órarend szerinti kötelezõ tanítási órák és a tanórán kívüli foglalkozások alatt a tanulókra a tanórát vagy a foglalkozást tartó pedagógus felügyel. Az óraközi szünetekben, valamint közvetlenül a tanítási idõ elõtt és után a tanulók felügyeletét az ügyeleti rend szerint beosztott ügyeletes pedagógusok és diákok látják el. 
Az intézmény évente ügyeleti rendet határoz meg az órarend függvényében. Az ügyeleti rend beosztásáért  és ellenőrzéséért a feladattal megbízott igazgató-helyettes a felelõs. Az ügyeletre beosztott vagy az ügyeletes helyettesítésére kijelölt pedagógus felelõs az ügyeleti terület rendjének megtartásáért, a felügyelet ellátásáért. Az ügyeletes pedagógus feladatait az ügyeleti rend tartalmazza
Tanulói ügyeleti rendszer segíti az ügyeletes pedagógusok munkáját, melynek szabályai a házirendben találhatók.
Az ügyeleti rend kiterjed a tanítás (foglalkozás) elõtti és utáni alábbi idõszakokra:
reggel 6 órától 6 óra 45-ig egyéb közalkalmazott,
reggel 6 óra 45 perctõl 7óra 15 percig, a beosztott ügyeletes pedagógus,
délután 14 órától 19 óráig  délutános főügyeletes pedagógus, illetve a szervezett foglalkozást tartó pedagógus felügyel a tanulókra, felel az intézmény rendjéért.
A tanítás nélküli munkanapokon akkor tartunk gyermekfelügyeletet, ha azt az intézmény tanulói közül legalább l0 tanuló számára igénylik a szülõk. Az intézményi felügyelet egyéb szabályait az ügyeleti rend tartalmazza.

18.§ Az intézmény munkarendje

1.) A vezetõk intézményben való tartózkodása
Az intézmény hivatalos munkaidejében felelõs vezetőnek kell az épületben tartózkodni. Ezért az intézmény vezetõje vagy vezetőhelyettesei heti beosztás alapján látják el az ügyeletes vezetõ feladatait. Az ügyeletes vezetõ akadályoztatása esetén az SZMSZ-ben rögzített vezetői helyettesítési rend jelöli ki az ügyeleti feladatokat ellátó személyt.
2.) A közalkalmazottak munkarendje
Az intézmény zavartalan működése érdekében a közalkalmazottak munkarendjét a hatályos jogszabályok betartásával - az intézményvezetõ állapítja meg. A közalkalmazottak munkaköri leírásait a vezetőhelyettesek készítik el, és az intézményvezetõ hagyja jóvá. 
A vezetőhelyettesek tesznek javaslatot - a törvényes munkaidõ és pihenõ idõ figyelembevételével - a napi munkarend összehangolt kialakítására, változtatására és a közalkalmazottak szabadságának kiadására.

3.) A pedagógusok munkarendje
A pedagógusok jogait és kötelességeit a közoktatási törvény rögzíti. A nevelési-oktatási intézményben dolgozó pedagógus heti teljes munkaideje /40 óra/ kötelező órákból, valamint a nevelõ-oktató munkával, vagy a gyermekekkel, tanulókkal a szakfeladatának megfelelõ foglalkozással összefüggő feladatok ellátásához szükséges időből áll.
A munkabeosztások összeállításánál alapelv az intézmény zavartalan feladatellátása és a pedagógusok egyenletes terhelése.
A pedagógusok napi munkarendjét, a felügyeleti és helyettesítési rendet a pedagógiai vezetőhelyettesek állapítják meg, - az intézményvezetõ jóváhagyásával. A tanórák (foglalkozások) elcserélését a vezetőhelyettes engedélyezi. A pedagógus köteles a munka kezdése elõtt 10 perccel munkahelyén megjelenni. A reggeli ügyeletet ellátó pedagógusnak az ügyelet kezdésénél 5 perccel korábban kell érkeznie.
A pedagógusnak a munkából való távolmaradását elõzetesen jelentenie kell, hogy feladatának ellátásáról helyettesítéssel gondoskodni lehessen! A tantervi anyagban való lemaradás elkerülése érdekében a pedagógust hiányzása esetén - lehetõség szerint szakszerûen kell helyettesíteni.
A szakszerû helyettesítés érdekében a tanmeneteket az iskola tanári szobáiban kell tartani. A rendkívüli távolmaradást legkésõbb az adott munkanapon az elsõ tanítási óra megkezdése elõtt negyed órával jelezni kell az intézmény vezetőhelyettesének.
A pedagógusok számára - a kötelezõ óraszámon felüli - tanítási (foglakozási) órák megtartására, egyéb feladatokra a megbízást vagy kijelölést az intézményvezetõ adja, - a vezetőhelyettesek és a szakmai munkaközösség-vezetõk javaslatainak meghallgatása után. A megbízások során figyelembe kell venni a pedagógus alkalmasságát, rátermettségét és szakmai felkészültségét.
4.) A nem pedagógus munkakörûek munkarendje
Az oktató-nevelõ munkát segítõ alkalmazottak munkarendjét, a távollevõk helyettesítési rendjét a gazdasági vezetőhelyettes állapítja meg, az intézményvezetõ jóváhagyásával. Az egyes részlegek alkalmazottainak napi munkabeosztásánál figyelembe kell venni a közoktatási intézmény feladatainak zökkenõmentes ellátását. Az alkalmazottaknak munkakezdésük elõtt 5 perccel kell munkahelyükön megjelenniük, távolmaradásukról értesíteniük kell a gazdasági vezetőhelyettest.
5.) A tanulók munkarendje
A tanulók munkarendjét, intézményi életének részletes szabályozását a Szervezeti és Mûködési Szabályzat mellékletében található házirend - önálló szabályozásként - határozza meg.
A házirend szabályait a nevelõtestület - az intézményvezetõ (igazgató) elõterjesztése után - az érintett közösségek véleményének egyeztetésével alkotja meg. A házirend betartása a pedagógiai program céljainak megvalósítása miatt az intézmény valamennyi tanulójára és az intézményben tartózkodó személyekre nézve kötelezö.

VI. A TANÓRÁN KÍVÜLI FOGLALKOZÁSOK
19. § Rendszeres tanórán kiüli foglalkozások

1.) A tanórán kívüli foglalkozások rendje
Az iskola - a tanórai foglalkozások mellett - a tanulók érdeklõdése, igényei, szükségletei szerint tanórán kívüli foglalkozásokat szervez. (Ktv.53.§(1))

2) Tanórán kívüli foglalkozás
a) napközis és tanulószobai foglalkozás;
b) a szakkör, érdeklődési kör, önképzőkör, énekkar, művészeti csoport [a továbbiakban a b) pont alattiak együtt: diákkör];
c) az iskolai sportkör;
d) a tanulmányi, szakmai, kulturális verseny, házi bajnokságok, iskolák közötti versenyek, bajnokságok, diáknap;
e) az iskola pedagógiai programjában rögzített, a tanítási órák keretében meg nem valósítható osztály- vagy csoportfoglalkozás, így különösen a tanulmányi kirándulás, környezeti nevelés, a kulturális, illetőleg sportrendezvény.

 A tanórán kívüli foglalkozások tartását a tanulók közössége, a szülõi szervezetek, az iskolaszék, továbbá a szakmai munkaközösségek kezdeményezhetik az igazgatónál.

A tanév tanórán kívüli foglalkozásait az intézmény szeptember I5-ig hirdeti meg, és a tanulók érdeklõdésüknek megfelelõen szeptember 30- ig. választhatnak. A foglakozásokra írásban kell jelentkezni a tájékoztató /ellenőrző/ füzetben a szülők aláírásával.

A tanulók jelentkezése önkéntes, de felvétel esetén, a foglalkozásokon való részvétel
kötelező. A tanórán kívüli foglalkozások helyét és idõtartamát az igazgatóhelyettesek
rögzítik az iskola heti tanórán kívüli órarendjében, terembeosztással együtt.

Napközis és tanulószobai foglalkozásokra való felvétel iránti kérelmek elbírálásának elvei:
•	Az iskola nyitott ezen feladat végrehajtására
•	 Minden jelentkező igényét kielégítjük

3.) Szakkörök
A különbözõ szakköröket a magasabb szintû képzés igényével a tanulók érdeklõdésétõl függõen indítja az iskola. A szakköröket vezetõ pedagógusokat az igazgató bízza meg. A foglalkozások elõre meghatározott tematika alapján történnek. Errõl, valamint a látogatottságról szakköri naplót kell vezetni. A szakkör vezetõje felelõs a szakkör mûködéséért. A szakköri aktivitás tükrözõdhet a tanuló szorgalom és szaktárgyi osztályzatában. A szakkörök mûködésének feltételeit az iskola költségvetése biztosítja.

4.) Önképzőkörök
Az iskola mûvelõdési, mûvészeti, ismeretterjesztõ,	képesség- és közösségfejlesztõ célokkal önképzõ köröket szervez. Az önképzõkörök munkája nagymértékben hagyatkozik a kreatív tanulók aktivitására, önfejlesztõ tevékenységére. Az önképzõkörök szakmai irányítását kimagasló felkészültségû pedagógusok vagy külsõ szakemberek végzik, az intézményvezetõ engedélyével és a mûködés feltételeinek intézményi támogatásával.

5.) Sportkörök
A tanulók mindennapi testedzésének, mozgásigényének kielégítésére mozgás és a sport megszerettetésére sportköri foglalkozásokat (tömegsport) és edzéseket tartanak a testnevelõ tanárok. Iskolánk lehetõséget nyújt tanulóinak a különbözõ sportágak (pl.: kosárlabda, kézilabda, labdarúgás, atlétika) foglalkozásokon és versenyeken való részvételre.
E feladatok ellátására az iskola szerzõdést kötött a Dunaújvárosi Diák Sportegyesülettel.
A napi kapcsolattartás adott mivel a DDSE közvetlenül az iskolában működik. Vezetőségi ülésen köteles évente kétszer a sportegyesület beszámolni, félévkor és a tanév végén. 

6.) A könyvtár

Az iskola könyvtára a könyvtári tanórákon és minden tanítási napon nyitvatartási idejében áll a tanulók és a pedagógusok rendelkezésére. A könyvek és a folyóiratok, valamint az egyéb információhordozók igénybevételérõl a könyvtár használati rendje intézkedik. /Melléklet/
7.) Felzárkóztató foglalkozások (korrepetálások)
A korrepetálások célja az alapképességek fejlesztése és a tantervi követelményekhez való felzárkóztatás. A korrepetálást az igazgató által megbízott pedagógus tartja. A 9-10. évfolyam korrepetálásai órarendbe illesztett idõpontban az osztályfõnök javaslatára, kötelezõ jelleggel történnek. A 11. évfolyamtól a korrepetálás differenciált foglalkoztatással - egyes tanulókra vagy kijelölt tanulócsoportokra kötelezõ jelleggel - a szaktanárok javaslatára történik.

8.) Hit és vallásoktatás

 Az iskola, közoktatási törvény 4. §-ának (4) bekezdésében szabályozott - fakultatív hit- és vallásoktatással kapcsolatos feladatainak ellátása során együttműködik az érdekelt egyházi jogi személlyel. A nevelési-oktatási intézményben folyó hit- és vallásoktatás idejének és helyének meghatározásához be kell szerezni az iskolaszék, illetve, ha az nem működik az iskolai szülői szervezet (közösség) és az iskolai, diákönkormányzat véleményét.

20. § Esetenkénti tanórán kívüli foglalkozások

1.) Versenyek és bajnokságok
A diákok tanulmányi, szakmai, kulturális és sportversenyeken, valamint bajnokságokon való részvétele kiemelkedõ teljesítmények függvényében lehetséges.
Tanulóink az intézményi, a települési és az országos meghirdetésû versenyeken vehetnek részt, szaktanári felkészítést igénybe véve. Az iskolai versenyek tartalmát a szakmai munkaközösségek határozzák meg, és felelõsek lebonyolításukért. A szervezést a vezetőhelyettesek irányítják.
2.) Tanulmányi és közösségfejlesztõ kirándulások
Az intézmény a diákok részére tanulmányi kirándulásokat szervez, melyeknek célja - a pedagógiai program célkitûzéseivel összhangban - hazánk tájainak és kulturális örökségének megismertetése, a modern technika, technológia megismerése, osztályok közösségi életének fejlesztése.
A kirándulások az iskola munkaterve alapján elsõsorban tanítás nélküli munkanapon, vagy tanítási szünetben szervezhetõk. Szakmai kirándulás, gyárlátogatás egy tanítási napon is lehetséges, ha azt a tanmenetben megtervezték és azt az igazgató jóváhagyta. Az osztálykirándulás tervezetét írásban kell leadni az igazgatóhelyettesnek.
A tanulmányi kirándulásokat az adott osztály osztályfõnöki tanmenetében, szakmai tanulmányi kirándulást /gyárlátogatást/ a szakmai tanmenetben kell tervezni. (Osztályfõnök és a szaktanár egyeztet.)
Szülõi értekezleten kell az osztály szülõi közösségével egyeztetni a kirándulás szervezési kérdéseit és a költségkímélõ megoldásokat. A kirándulás várható költségeirõl a szülõket az ellenõrzõ útján kell tájékoztatni, akik írásban nyilatkoznak a kirándulás költségeinek vállalásáról. A tanuló szociális helyzetétõl, tanulmányi eredményétõl függõen a kirándulás költségeihez az iskola is hozzájárulhat.
A kiránduláshoz annyi kísérő nevelőt vagy szülőt kell biztosítani, amennyi a program zavartalan lebonyolításához szükséges. /Kollektív Szerződés/ Gondoskodni kell az elsõsegélynyújtáshoz szükséges felszerelésrõl is. Ismertetni kell a tanulás során várható veszélyforrásokat, tilos és az elvárható magatartásformákat. Az ismertetés tényét és tartalmát dokumentálni kell.
3.) A külföldi utazásokra vonatkozó szabályok
Tanítási idõ alatt, szorgalmi idõben a három tanítási napnál hosszabb egyéni és csoportos külföldi utazáshoz, - amelynek célja tanulmányi továbbképzés, kulturális, sport és tudományos rendezvény - az igazgató engedélye szükséges. A kérelmet egyéni utazás esetén a szülõ, csoportos utazás esetén a külföldre utazásért felelõs csoport vezetõje az utazás elõtt legalább 

egy hónappal az igazgatónak írásban nyújtja be. A csoportos utazási kérelemnek tartalmaznia kell a külföldi tartózkodás idõpontját, útvonalát, a szálláshelyet, a résztvevõ tanulók számát, kísérõ tanárok nevét, a várható költségeket, a szülői hozzájárulásról szóló nyilatkozatot.

4.) Kulturális intézmények látogatása
Múzeum, színház, mozi, kiállítás és tárlatlátogatások, valamint sportrendezvények a tanítási idõn kívül bármikor szervezhetõk az osztályközösségek, vagy kisebb tanulócsoportok számára. Tanítási idõben történõ látogatásra az igazgató engedélye szükséges.

5.) Egyéb rendezvények
Az iskola tanulói közösségei (osztályközösségek, diákkörök, szakkörök, stb.) egyéb rendezvényeket is szervezhetnek. Az egyéb jellegű rendezvények lebonyolításához akkor kell kérvényt benyújtani az intézmény vezetõjéhez, ha a tanulók az iskola helyiségeit igénybe kívánják venni, illetve amennyiben a rendezvény idõtartama érinti a tanítási idõt.
6.) Diákklub
Az ifjúsági klub az iskolai diákönkormányzat szervezésében mûködhet, saját munkaterve és havi programja alapján. A klub élén diák-önkormányzativezetés áll. Tevékenységét az igazgató által megbízott klubvezetõ tanár segíti. A diákklub havi programját, valamint a klubhelyiség felügyeleti rendjét és a felelõs diákok nevét elõzõ hó 25-éig írásban le kell adni az iskola vezetőhelyettesének. A diákklub mûködéséhez szükséges anyagi és egyéb feltételek az intézmény költségvetésébõl fedezhetõk, - a diákönkormányzat mûködésével összhangban.
7.) Tanfolyamok
Az iskola tanfolyamokat indíthat a tanulók érdeklõdésének és a 
szaktanárok vállalkozásának függvényében. Az iskola által szervezett tanfolyamokon való részvételt a szülõ írásban kéri a tanfolyamvezetõtõl. A tanfolyamokon való részvételért félévenként elõre térítési díj fizetendõ.
8.)A felnõttoktatás formái
Iskolánkban felnõttoktatás keretében szakközépiskolai és szakmunkásképzés folyik.
Lehetséges képzési formák:
iskola által szervezett képzés 
gazdálkodó szervezetek megrendelésére folytatott képzés

VII. A TANULÓI JOGVISZONY ÉS A TÁVOLMARADÁS IGAZOLÁSA

21. § A tanulói jogviszony és következményei

1.) A tanulói jogviszony létesítése és feltételei
Iskolánk tanulói közösségébe jelentkezés alapján, felvétel vagy átvétel útján lehet bejutni. A tanulói jogviszony létesítésérõl, a felvételrõl és az átvételrõl az iskola igazgatója dönt. A közoktatási törvény szabályozza a tanulói jogviszony keletkezését és megszûnését és a tanulói jogviszonyból következõ jogokat és kötelességeket. Az iskola a tanulói jogviszony létesítését felvételi követelmények teljesítéséhez kötheti.

Az intézmény megteremti a tanulói jogok érvényesítésének és a kötelezettségek teljesítésének feltételeit. A tanulói jogok és kötelezettségek gyakorlásának helyi szabályait az intézmény házirendje tartalmazza.
Az intézmény a felvételi vizsgák követelményeit és idõpontját a felvételi tájékoztatóban, a tanév rendjében meghatározott idõben hozza nyilvánosságra. Felvételi esetén a felvételi vizsgát az iskola pedagógusaiból álló, az igazgató által kijelölt Felvételi Bizottság elõtt kell tenni. Az írásbeli és szóbeli felvételi vizsgák idõpontját az éves munkaterv rögzíti. Azonos típusú közoktatási intézménybõl való átvétel esetén a tanulónak különbözeti vizsgát kell tennie.

2.) A tanulói jogviszonnyal kapcsolatos_vizsgák 
Iskolánkban a tanulói jogviszony vizsgakötelezettséggel jár. 
Intézményünkben a helyi vizsgák / kisérettségik, félévi gyakorlati felmérõk/ évfolyamvizsgák, vizsgaterve az intézmény pedagógiai programjában található. A helyi vizsgák lebonyolítási rendjét az intézmény vizsgaszabályzata, idõpontját pedig az intézmény munkaterve tartalmazza.
A vizsga jogszerűségéért az igazgató által kijelölt elnök felel.
Az intézményben lefolytatandó állami vizsgákat, az alapműveltségi és az érettségi vizsgát a Nemzeti Alaptantervre épülõ központi vizsgakövetelmények szerint, a szakmai vizsgákat az OKJ követelményeire épülõ központi vizsgakövetelmények szerint kell megtartani. Az állami vizsgák megszervezését, értékelését, lebonyolítási és ügyviteli rendjét az alapmûveltségi és érettségi, illetve szakmai vizsgaszabályzatok határozzák meg.
3.)Tanulói jogviszony
Megszűnik a tanulói jogviszony Ktv.75. § (1)
a) ha a tanulót másik iskola átvette, az átvétel napján;
b) az általános iskola utolsó évfolyamának elvégzéséről szóló bizonyítvány kiállításának napján;
c) a tankötelezettség utolsó éve szorgalmi idejének utolsó napján, ha a tanuló tanulmányait nem kívánja tovább folytatni;
e) szakközépiskolai tanulmányok esetén az utolsó középiskolai évfolyam elvégzését követő első vizsgaidőszak utolsó napján, ha a tanuló a szakképzésben nem kíván továbbtanulni, vagy a továbbtanuláshoz szükséges feltételek hiányában nem tanulhat tovább;
f) szakiskolában és szakközépiskolában folyó szakképzésben
- az utolsó évfolyam elvégzését követő első szakmai vizsgaidőszak utolsó napján,
- ha a tanuló a gyakorlati képzésben tanulószerződés alapján vesz részt, az első szakmai vizsga utolsó napján,
- ha a tanuló tanulmányainak folytatására egészségileg alkalmatlanná vált,
és az iskolában nem folyik másik megfelelő szakképzés, vagy a tanuló nem kíván továbbtanulni, illetve a továbbtanuláshoz szükséges feltételek hiányában nem tanulhat tovább;
h) a tankötelezettség megszűnése után - ha a tanuló írásban bejelenti, hogy kimarad- a bejelentés tudomásulvételének napján;

A tanulmányi követelmények nem teljesítése: (Ktv.121.§(1)38. Pont)
ha a tanuló azért kénytelen évfolyamot ismételni, mert év végén elégtelen (1) osztályzatot vagy annak megfelelő minősítést kapott, vagy jogerős fegyelmi büntetéssel a tanév folytatásától eltiltották, illetőleg kizárták az iskolából, vagy a megengedettnél igazolatlanul többet mulasztott, és ezért tanulói jogviszonya megszűnt, továbbá, ha az iskolából való igazolt és igazolatlan mulasztása miatt a tanítási év végén nem volt osztályozható, és a nevelőtestület az osztályozó vizsga letételét, illetőleg az előírt gyakorlati követelmények teljesítését az igazolatlan mulasztások száma miatt nem engedélyezte, vagy a vizsga folytatásától eltiltották, illetve a vizsgán igazolatlanul nem jelent meg, vagy engedély nélkül távozott.

4.)A nem magyar állampolgár tankötelezettségi előírásait a Ktv. 110.§ (1) tartalmazza.

22. § A tanuIó távolmaradása és annak igazolása

1.) A hiányzás indoklása
A tanuló köteles részt venni a tanítási órákon és a választott tanórán kívüli foglalkozásokon, valamint az iskola hivatalos rendezvényein. A tankötelezettség miatt a tanulóknak betegség miatti hiányzásukról orvosi indoklást kell hozniuk. Jelentõs családi esemény miatt a tanuló hiányzásáról tanévenként 3 tanítási napig szülői indoklást lehet a tájékoztató füzetbe bejegyezni. A hiányzás miatti tanulmányi elmaradást pótolni kell.

2.) A távolmaradási engedély 
A szülő gyermeke számára - előre tudott jelentős családi esemény miatt írásban előzetes távolmaradási kérelmet írhat. Az engedély megadásáról tanévenként egy napig az osztályfõnök, ezen túl az igazgató dönt a tanuló tanulmányi elõmenetele, magatartása, addigi mulasztásai alapján. 
Az engedélyezett távollét alatti tanulmányi elmaradást a tanulónak pótolnia kell az osztályfõnök által megszabott határidõig. Az iskola területe tanítási idõ alatt csak a portán felmutatott írásos vezetõi és osztályfõnöki engedéllyel hagyható el!
3.)	Az igazolt és igazolatlan hiányzások (11/1994.(VI.8.) MKM r. 20.§.)
A tanuló tanítási óráról való késését és hiányzását a pedagógus az osztálynaplóba jegyzi be. A mulasztott órák heti összesítése után a hiányzások szülői és orvosi indoklását az osztályfőnök mérlegeli, és ennek függvényében igazolja a mulasztást. A mulasztásokat igazoltnak kell tekinteni, ha a tanuló előzetesen engedélyt kapott a távolmaradásra.
Igazolatlan az a hiányzás, melynek indoklását az osztályfõnök nem fogadja el. 
Igazolatlan óra:     - tanóráról való 15 percet meghaladó késés
                                - óráról való távolmaradás igazolatlanul
                                - három 15 percet meg nem haladó késés
Az igazolatlan hiányzás fegyelmi vétség, mely az adott hónapban rossz (kettes) magatartási jegyet von maga után.
Az igazolatlan mulasztások hátterének felderítésében az osztályfõnök a gyermekvédelmi felelõssel együtt jár el. Õk kezdeményezik a tankötelezettség megszegésére vonatkozó szabálysértési eljárást. Többszöri igazolatlan mulasztás fegyelmi eljárás indítását vonja maga után.
Hiányzással kapcsolatos eljárás rendje
1.)	Tanórákon és a választott foglalkozásokon, előírt korrepetáláson a megjelenés kötelező. Tanítási idő alatt az iskola területét a tanulók csak kilépővel hagyhatják el.
2.)	A 2. pontban rögzített foglalkozásokról mulasztás történhet.
		- előzetes engedély alapján
		- betegség miatt
		- hatósági intézkedés, állampolgári kötelesség teljesítése, vagy egyéb
		  alapos indok miatt.
3.)	A hiányzást az első iskolában töltött napon igazolni kell! Ha a hiányzás tanműhelyből történt, ott is igazolni kell, de az osztályfőnöknek is a következő első iskolai napon.
4.)	Betegség miatt történő mulasztás orvosi igazolására az ellenőrzőt kell használni. Szakközépiskolai ellenőrző 10. oldal, szakmunkás ellenőrző 54. oldal. Tanulószerződéssel rendelkező (állományban lévő) tanulók táppénzes papírral igazolják hiányzásukat.
5.)	Indokolt esetben előzetes bejelentés alapján a szülő 1-3. napot igazolhat tanévenként, mely igazolást az ellenőrzőbe kell beírni.
6.)	Távolmaradásra engedélyt - előzetes kérés alapján - az osztályfőnök (1 nap), az igazgató vagy helyettese ad (1 napnál hosszabb hiányzás).
7.)	Késés: - ha órakezdés előtt 15 perccel nem érkezik be a tanuló,
			  első esetben osztályfőnöki figyelmeztetőt kap szóban,
			  második esetben osztályfőnöki figyelmeztetőt,
			  harmadik esetben igazolatlan óra és osztályfőnöki intő,
			  óráról való késés igazolatlan óra.

8.)	Az igazolatlan mulasztás fegyelmi vétség.
	A 15 órát meg nem haladó igazolatlan hiányzás elbírálása osztályfőnöki hatáskörbe tartozik (esetenkénti elbírálás). A szülőt minden esetben értesíteni kell (1 igazolatlan óráról is!)
	1 óra vagy első alkalom esetén		- ofő-i figyelmeztető,
	2 óra vagy második      "		- ofő-i intő
	3 óra vagy alkalom esetén		- ig. figyelmeztető
		 				(még akkor is, ha a 15 órát nem haladja meg.)
	4 óra vagy alkalom			- igazgatói intő
	15 órát meghaladó hiányzás igazgatói hatáskörbe tartozik).
	20 órát meghaladó igazolatlan hiányzásért fegyelmi eljárást kell indítani.
9.)	Megszűnik a tanulói jogviszonya annak a tanulónak (kivéve a tanköteles tanulót), aki igazolatlanul 30 órát mulasztott, abban az esetben, ha kiskorú tanuló esetén a szülőt, nagykorú tanuló esetén a tanulót, két ízben írásban figyelmeztették az igazolatlan mulasztás következményeire. Ebben az esetben fegyelmi eljárásra nincs szükség. 
10.)	Ha a tanulónak egy tanítási évben az igazolt és igazolatlan mulasztása együttesen
a) a közoktatási törvény 8. §-a (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott iskolai nevelés-oktatás általános műveltséget megalapozó szakaszában a kettőszázötven tanítási órát,
b) a közoktatási törvény 8. §-a (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott iskolai nevelés-oktatás szakképesítés megszerzésére felkészítő szakaszában az elméleti tanítási órák húsz százalékát,
d) egy adott tantárgyból a tanítási órák húsz százalékát meghaladja, a tanítási év végén nem osztályozható, kivéve, ha a nevelőtestület engedélyezi, hogy osztályozó vizsgát tegyen. Ha a tanuló tanítási év végén nem osztályozható, tanulmányait évfolyamismétléssel folytathatja.
(7) A gyakorlati képzésről és a beszámoltató rendszerű oktatásról való hiányzás következményeit a szakképzésre vonatkozó jogszabályok határozzák meg.

VIII. A JUTALMAZÁS ÉS A FEGYELMEZÉS
ELVEI ÉS FORMÁI

23. § A tanulók dícsérete és jutalmazása

1.) A dícséret és a jutalmazás elvei
Iskolánk dicséretben részesíti, illetve jutalmazza azt a tanulót, aki képességeihez mérten:
tanulmányi munkáját kiemelkedõen végzi,
kitartó szorgalmat, vagy példamutató közösségi magatartást tanúsít,
eredményes kulturális tevékenységet folytat,
kimagasló sportteljesítményt ér el,
jól szervezi és irányítja a közösségi életet, tartósan vagy kiváló eredménnyel záruló együttes munkát végez,
egyéb módon hozzájárul az iskola jó hírnevéhez.

2.) A dicséret formái
A fenti elveknek megfelelõ kiemelkedõ tanulói teljesítmény egyéni dicséretet von maga után. A kiemelkedõ eredménnyel végzett együttes munkát és a példamutatóan egységes helytállást tanúsító tanulói közösséget csoportos dicséretben kell részesíteni.
Elismerésként szóbeli és írásos dicséretek adhatók, mely utóbbiakat a tájékoztató füzetbe és az osztálynaplóba be kell jegyezni. A dicséretes és sikeres tanulók nevét közzé kell tenni az intézmény faliújságján, az iskolarádióban és az iskolaújságban is.
 Az írásos dicséretek formái:
oktatói, tanári, nevelői dicséret,
•	osztályfõnöki dicséret,
igazgatóhelyettesi dicséret,
igazgatói dicséret,
nevelõtestületi dicséret.

Az egész tanévben kiemelkedõ teljesítményű tanulók tantárgyi, szorgalmi és magatartási dicséretét a bizonyítványba is be kell vezetni. Az iskolai szinten is kimagasló teljesítményû tanulók igazgatói és általános nevelõtestületi dicséretét a tanévzáró ünnepély nyilvánossága elõtt oklevéllel is elismeri az iskola.

3.) A jutalmazás formái
A dicséretes tanulók könyv és tárgyjutalomban részesülhetnek. Ugyanez az elismerés illeti meg a tanulmányi és kulturális versenyek gyõzteseit, az év tanulóját, az év sportolóját, az iskola jó hírét egyéb módon öregbítõ tanulót.
A csoportos dicsérettel rendelkezõ tanulóközösség tagjait az iskola jutalmazhatja oly módon, hogy a különbözõ iskolai rendezvényeken és kirándulásokon való részvételi költségek egészét vagy egy részét az intézmény fedezi.

24.§ A tanulók fegyelmezése

1.) Fegyelmi intézkedések
Az a tanuló, aki kötelességeit, a házirendben foglaltakat enyhébb formában megszegi, igazolatlanul mulaszt, tanulóhoz nem méltó
magatartást tanúsít, fegyelmi intézkedésben részesítendõ. A fegyelmi
intézkedés nem megtorló jellegű, hanem a súlyosabb fegyelemsértések megelőzésére szolgáló- nevelési eszköz, - jelentősen befolyásolja a tanuló magatartási osztályzatát.
Az írásos fegyelmi intézkedések - a szaktanári vagy osztályfõnöki figyelmeztetésen túlmenõen a következõk lehetnek:
tanítói, tanári, nevelõi intés,
osztályfõnöki intés,
igazgatói figyelmeztetés,
igazgatói intés.
Az írásos intések elõtt szóbeli fegyelmező vagy írásos figyelmeztetésben kell részesíteni a tanulót - kivéve, ha a cselekmény súlya azonnali írásos intést tesz szükségessé.
A fegyelmi intézkedések közül az intéseket a tanuló tájékoztató füzetén kívül osztálynaplóba is be kell írni. Az igazgatói írásbeli intést az osztályfõnök kezdeményezi.

2.) Fegyelmi büntetések
Az a tanuló, aki kötelességeit szándékosan és súlyosan megszegi, fegyelmi eljárás alapján, írásbeli határozattal - fegyelmi büntetésben részesítendõ. Iskolánkban a fegyelmi eljárás lefolytatására és a fegyelmi büntetés kiszabására a nevelõtestület megbízásából a Fegyelmi Bizottság jogosult. A felelõsségre vonás eljárásmódjára  nézve a törvény rendelkezései az irányadók.
A közoktatási törvény alapján fegyelmi büntetések a következõk:
- megrovás,
- szigorú megrovás,
- kedvezmények, juttatások csökkentése, illetõleg megvonása,
- áthelyezés másik osztályba, tanulócsoportba, vagy iskolába,
- eltiltás a tanév folytatásától,
- kizárás az iskolából.

3.) A tanuló kártérítési felelõssége
Ha a tanuló az intézménynek jogellenesen kárt okoz - a kár értékének megállapítása után a kárt meg kell térítenie.
A kártérítés mértéke: gondatlan károkozásnál a kötelezõ legkisebb munkabér - a károkozás napján érvényes rendeletek szerint megállapított- egyhavi összegének 50%-át, - szándékos károkozás esetén a kötelezõ legkisebb munkabér - a károkozás napján érvényes rendeletek szerint megállapított - öthavi összegét nem haladhatja meg.

IX. A LÉTESÍTMÉNYEK ÉS HELYISÉGEK
HASZNÁLATI RENDJE

25.§  Az épület egészére vonatkozó rendszabályok
1.) Az épület rendje
Az épület fõbejárata mellett címtáblát, a tantermekben a Magyar Köztársaság címerét kell elhelyezni.   
Az épület címtáblája, lobogózása  a mindenkori rendelet szerint történik.
Az intézmény teljes területén az épületekben és az udvarokon tartózkodó minden személy köteles:
a közösségi tulajdont védeni,
a berendezéseket rendeltetésszerûen használni,
az iskola rendjét és tisztaságát megõrizni,
az energiával és a szükséges anyagokkal takarékoskodni,
a tűz- és balesetvédelmi előírások szerint eljárni,
a munka- és egészségvédelmi szabályokat betartani.

	
2.) Biztonsági rendszabályok
Az intézményi és személyi vagyonvédelem miatt az épület nyitott fõkapuja utáni üveges bejárati ajtót a portás nyitvatartási idõben is köteles zárva tartani. Vagyonvédelmi okokból ugyancsak zárva kell tartani nyitvatartási idõ alatt is az üresen hagyott tantermeket, szaktantermeket, szertárakat, tornatermi öltözõket és egyéb helyiségeket.
A gondnok feladata, hogy az udvar bejárati ajtaja és kapuja zárva legyen, hogy illetéktelen személyek azokon át se juthassanak az intézmény területére. A gondnok gondoskodik a zárak használhatóságáról. A bezárt termek kulcsát az épület portájára kell leadni.
Az osztálytermeket és szaktantermeket a tanítási órát tartó szaktanár vagy az általa megbízott tanuló nyitja és zárja. A tantermek zárását tanítási idõ után a gondnokok, az épület nyitvatartási ideje után a portás ellenõrzi, valamint a riasztóberendezés élesítése is alapfeladat.

3.) A látogatás rendje
Idegenek az épületbe csak az ügyeletes portás kellõ tájékoztatása után léphetnek be. A látogató köteles megnevezni a látogatott személyt vagy jövetele célját, és az épületben tartózkodás várható idõtartamát. 
Az ügyeletes tanuló kísérõcédulát állít ki, melyet a vendég aláírat a felkeresett személlyel, majd kifelémenet lead. 
A meghívott vendégek és az elõzetesen bejelentett látogatók érkeztérõl a portás telefonon értesíti a vendéglátót.
4.) Az intézmény létesítményeinek bérbeadási rendje
A közoktatási intézmény anyagi haszonszerzésre irányuló tevékenységet is folytathat, melynek egyik fõ formája az ingatlanvagyon bérbeadása.
Az intézmény helyiségeinek, létesítményeinek, berendezéseinek bérbeadásáról - ha az nem veszélyezteti az alapfeladatok ellátását - a gazdasági vezetőhelyettes javaslatára, az érintett közösségek véleményének kikérésével - az intézményvezetõ dönt.
Az intézmény bérleti szerzõdéseiben ki kell kötni az épületben tartózkodás idejét, a rendeltetésszerû használat módját, tûzvédelmi feladatokat és a bérlõ kártérítési kötelezettségét. A terembérlõknek a bérbeadásra kijelölt termek kulcsát a portás adja át a bérleti szerzõdésben megjelölt idõtartamra.

26. § A helyiségek és berendezésük használati rendje

1.) Az alkalmazottak helyiséghasználata
A dolgozók az intézmény helyiségeit, létesítményeit nyitvatartási idõben akkor és olyan módon használhatják, hogy az ne veszélyeztesse a nevelõ-oktató tevékenységet, és az intézmény egyéb feladatainak ellátását. Ha intézményi alkalmazott a nyitvatartási idõn túlmenõen igénybe kívánja venni az iskola helyiségeit, ezt az intézményvezetõtõl írásban kell kérvényeznie a használat céljának és idõpontjának megjelölésével.
2.) A tanulók helyiséghasználata
A tanulók az iskola létesítményeit, helyiségeit és ezek berendezéseit a tanítási idõben és azután is csak pedagógusi felügyelettel használhatják. A szaktantermekben a tanulók csak a terembeosztásban feltüntetett idõben tartózkodhatnak, - kizárólag a szaktanárok jelenlétében. A szertáros feladatkört ellátó tanulók a szaktanár tudtával egyéb engedélyezett idõpontban is lehetnek a szaktanteremben. Tanítási idõ után tanuló csak szervezett foglalkozás vagy engedélyezett diákkör keretében tartózkodhat az iskolában - a házirend betartásával.

3.) A szaktantermek használati rendje
A speciálisan felszerelt szaktantermekben, a könyvtárban, tornateremben, kondicionáló teremben, tanmûhelyekben, az ebédlõben - jól látható helyen - külön helyiséghasználati rendet kell kifüggeszteni.
A szaktanterem használati rendjét a helyiség felelõse állítja össze, és az intézményvezetõ hagyja jóvá.
A helyiséghasználati rend a következõket tartalmazza:
a szaktanterem típusa, neve,
a terem felelõsének neve és beosztása
a helyiségben tartózkodás rendje,
a használati engedélyhez kötött berendezési tárgyak felsorolása,
a berendezési tárgyak és eszközök használati utasítása.

A helyiség felelõsének engedélye kell a szaktantermek (számítástechnika terem, nyelvi oktató kabinet, tanmûhely, stb.) használatához.

4.) A berendezések használata
Az intézményi helyiségek berendezési tárgyait, felszerelését eszközeit,
nem lehet elvinni abból a teremből, amelynek helyiségleltárába tartoznak. Kivételes esetekben a bútorok (székek, padok) másik helyiségbe való átvitele a terem felelõsének (szertáros pedagógus, osztályfõnök) engedélyéhez kötött. A szaktantermek felszerelési tárgyainak használata - oktatástechnikai eszközök, elektronikus berendezések, stb. - csak a használati utasítás betartásával engedélyezett.
Ha közalkalmazott kölcsönbe szeretne venni egy intézményi berendezést, mely kölcsönbe adható- akkor ezt írásban kell kérvényeznie. A kölcsönkérõ alkalmazottnak a tárgy átvételérõl és az anyagi felelõsségrõl elismervényt kell aláírni. A kiviteli engedély csak az igazgató és a gondnok együttes aláírásával érvényes. Az engedélyen fel kell tüntetni a kölcsönzési határidõt. Az engedélyt két példányban kell elkészíteni, melynek egyik példányát a gazdasági irodába kell leadni és másik példánya a gondnoknál marad. A berendezés visszaszolgáltatásakor a gondnoknak meg kell semmisítenie a leadott példányt.

5.) Karbantartás és kártérítés
A gondnok felelõs a tantermek, szaktantermek, elõadók, laboratóriumok, tornatermek és más helyiségek balesetmentes használhatóságáért és az azokban elhelyezett eszközök karbantartásáért.
Az eszközök, berendezések hibáját a terem felelõse köteles a gazdasági vezetőhelyettes tudomására hozni. A hibás eszközöket le kell adni a gondnoknak a hiba megjelölésével. Újbóli használatbavételrõl a gondnok tájékoztat. A javíthatatlan eszközöket, berendezéseket külön jogszabály alapján selejtezni kell.
Az intézmény területén az épület felszereltségében és a berendezési tárgyaiban elõidézett kárt a károkozónak meg kell téríteni. A tanulók által okozott károkról az osztályfõnök köteles a szülõt értesíteni. A gazdasági vezetőhelyettes és a gondnok feladata a kár felmérése. A kártérítés szülõvel, gondviselõvel történõ rendeztetése a nevelési és közismereti igazgatóhelyettes, illetve a tagozatvezető igazgató helyettes közbenjárásával történik.
6.) A reklámtevékenységről
Az iskolában a reklámtevékenység tilos!
Kivéve, ha a reklám a gyermekeknek, tanulóknak szól és az egészséges életmóddal, a környezetvédelemmel, a társadalmi, közéleti tevékenységgel, illetve a kulturális tevékenységgel függ össze.
A reklámanyag elhelyezése csak az igazgató, vagy helyettesei engedélyével lehetséges melyet kézjelükkel látnak el.

7.) Ügynöki tevékenység
Az iskolában az ügynöki tevékenység tilos!
Kivéve, ha az a tanulók oktatásával kapcsolatos, kedvezményes lehetőségeket jelent. (Pl.: tankönyv, könyv, füzet, stb.)

X. AZ INTÉZMÉNYI HAGYOMÁNYOK ÁPOLÁSA
ÉS AZ ÜNNEPÉLYEK RENDJE

27.§ A hagyományápolás célja és tartalmi vonatkozásai

1.) A hagyományápolás célja
Az intézmény hagyományainak ápolása, ezek fejlesztése és bõvítése, valamint az intézmény jó hírnevének megõrzése az alkalmazotti és gyermekközösség minden tagjának kötelessége.
A nemzeti ünnepélyek és megemlékezések rendezése és megtartása a fiatalok nemzeti identitástudatát fejleszti, hazaszeretetüket mélyíti. Az intézmény egyéb helyi hagyományai közé tartozó rendezvények a közösségi élet formálását, a közös cselekvés örömét szolgálják, a fiatalokat az egymás iránti tiszteletre nevelik.

2.)Nemzeti ünnepélyek
A nevelõtestület döntése alapján intézményi szintû ünnepélyt tartunk az alábbi nemzeti ünnepek elõtt:
Október 6., Október 23., Március 15
Az osztályközösségi szinten tartott rendezvények: 
a.) nevelőtestületi döntés alapján: karácsony, gólyaavató, szalagavató, stb.
b.) miniszteri rendelet alapján: 
Holokauszt áldozatairól-, 
Kommunista diktatúrák áldozatairól való megemlékezés

3.) Az intézmény hagyományos rendezvényei
Tanulmányi versenyek és vetélkedõk:
Iskolai tantárgyi és szakmai versenyek, szavalóverseny
Az intézmény hagyományos iskolaélettel kapcsolatos ünnepei:
Gólyabál, Szalagavató, Ballagás

Hagyományos nyári táborok:
 	állótáborok
Az intézmény hagyományos csereutazásai és egyéb túrái:
külföldi cserekapcsolatok
nyári gyalogos vándortúrák
vizitúrák

4.) A hagyományápolás további formái
Az intézmény öt tanévenként évkönyvet ad ki saját mûködésérõl, a pedagógusokról és a tanulókról, valamint a kiemelkedõ eseményekrõl, a könyvtáros vezetésével. Az évkönyv anyagának szerkesztésében az iskola pedagógusai és tanulói egyaránt részt vesznek.  
Az iskolaújság évi rendszerességgel jelenik meg, anyagának összeállításában intézményünk tanulói és pedagógusai egyaránt részt vesznek. 
Intézményünk iskolarádiót is működtet, melynek műsorát a tanulók igényeinek figyelembevételével állítják össze az iskolarádióért felelõs tanulók pedagógus segítséggel. A szerzői jogvédelemmel kapcsolatos feladatok teljesítéséért a nevelési és közismereti igazgatóhelyettes, illetve a tagozatvezető igazgatóhelyettes felel.

28.§ A hagyományápolás külsõségei, feladatai

1.) Intézményünk jelképei
Az intézmény címérének szimbólumai és a címer leírása:
Címerpajzs, közepén a Dunaferr jelkép, szegélyen az iskola neve.

2.) Az kötelezõ viselet:
Az intézmény ünnepélyein a pedagógusoknak és a diákoknak egyaránt ünneplõ ruhában kell megjelenniük, kifejezve ezzel is a tiszteletadást történelmi múltunk kiemelkedõ eseményei vagy követésre méltó személyei iránt. A tanulóknak ünneplõ ruhában kell megjelenni a vizsgákon. 
Ünnepi ruha lányok részére:
Sötét alj, fehér blúz

Ünnepi ruha fiúk részére:
Sötét nadrág, fehér ing

Az iskola hagyományos sportfelszerelése:
lányok részére: világoskék dresz, fehér zokni

fiúk részére: világoskék tornanadrág, fehér trikó, fehér zokni

3.) A hagyományápolással kapcsolatos feladatok
A hagyományok ápolásával kapcsolatos feladatokat, idõpontokat, valamint felelõsöket a munkaterv határozza meg. Alapelv, hogy az intézményi rendezvényekre (ünnepélyekre, tanulmányi és sportrendezvényekre stb.) való megfelelõ színvonalú felkészítés és felkészülés a pedagógusok és a tanulók számára - a képességeket és a rátermettséget figyelembe véve - egyenletes terhelést adjon. Az intézményi szintû ünnepélyeken és rendezvényeken a pedagógusok és tanulók részvétele kötelezõ az alkalomhoz illõ öltözékben.

XI. EGYÉB RENDELKEZÉSEK

29. § A rendszeres egészségügyi felügyelet és ellátás rendje

1.)Az egészségügyi prevenció rendje
Az iskolaorvosi, üzemorvosi ellátás külön jogszabályokban rögzített, megelõzõ orvosi intézkedéseket és szûrõvizsgálatokat tartalmaz.
a). Tanulók esetén:
Az iskolai egészségügyi ellátás az alábbi területekre terjed ki:
a tanulók általános egészségügyi szűrése
a tanulók felvételi szakmai-alkalmassági vizsgálata,
a gyermekek kötelező védőoltásokban való részesítése,
évenkénti alkalmassági vizsgálatok elvégzése,
tüdőszűrés megszervezése,
fogászati kezelés
A kötelező orvosi vizsgálatokat úgy kell megszervezni, hogy a tanítást a lehető legkisebb mértékben zavarja.
Az orvosi vizsgálatok idõpontjáról hivatalos feljegyzést vezet a kapcsolattartással megbízott közismereti-nevelési igazgatóhelyettes. Ő tájékoztatja az érintett osztályfőnököket az aktuális egészségügyi ellátásról.
b.) Felnőttek esetén: a vonatkozó rendelkezések az irányadók.

Az iskolaorvosi ellátás külön jogszabályokban rögzített, megelõzõ orvosi intézkedéseket és szûrõvizsgálatokat tartalmaz.

2.) A testi nevelés és a gyógytestnevelés rendje
Közoktatási intézményünk a tanulók egészséges fejlõdése érdekében biztosítja a mindennapos testedzést. A tanulók hetente az órarendbe illesztetten testnevelés órákon vesznek részt, - a többi napon a testnevelõ tanárok tömegsport keretében, valamint iskolai sportegyesületi foglakozások keretében, tartanak számukra testedzéseket. Az egészséges tanulókat testnevelés óráról átmeneti idõre csak az iskolaorvos mentheti fel, - szakorvosi vélemény alapján. A felmentést a tanuló köteles a testnevelõ tanárnak átadni. A tanulók egy részének egészségi állapota indokolhatja, hogy az iskolaorvos könnyített- vagy gyógytestnevelési foglalkozást írjon elő a számukra. 
A könnyített testnevelés során az érintett tanuló részt vesz ugyan az órarendi testnevelés órákon, de bizonyos mozgásokat és gyakorlatokat- állapotától függõen - nem kell végrehajtania.
Az iskolaorvos - a szakorvosi vélemény figyelembe vételével - a tanulókat gyógytestnevelési foglalkozásokra utalhatja. A gyógytestnevelési órákat szakképzett gyógytestnevelő tanár vezeti. A gyógytestnevelési foglalkozásokon az érintett tanulók számára szükséges speciális gyakorlatokat végzik. A gyógytestnevelési ellátás és a gyógyúszás kötelezõ egészségvédõ alapellátás a rászoruló tanulók részére, ezért idõpontját az órarend rögzíti.
3.) Az egészséges életmódra nevelés
A fiatalok egészséges pszichés és testi fejlõdése szükségessé teszi az egészségügyi felvilágosítást. Az iskolaorvos az osztályfõnök kérésére a tanulók egészséges életmódra nevelése érdekében felvilágosító elõadásokat tarthat. Különösen fontos, hogy a tanulók az egészséget veszélyeztetõ élvezeti szerek káros hatásairól (dohányzás, droghasználat, alkoholfogyasztás, stb.) az életkoruknak megfelelõ módon tájékozódhassanak.
Az iskolában, iskolán kívül a tanulóknak szervezett rendezvényeken, tanulmányi kiránduláson tilos a szervezetre káros élvezeti cikkek árusítása, fogyasztása (11/1994.(VI.8.)
MKM r.)
Az iskola  felnőttkorú tanulói és alkalmazottai csak a kiskorú tanulóktól elkülönített, e célra kijelölt helyen dohányozhatnak. 

4.) Idegen nyelvórák alóli felmentés rendje
Állami nyelvvizsga bizonyítvány, illetve azzal egyenértékű idegen nyelvtudást a igazoló okirat felmutatása és írásos kérelem benyújtása esetén felmentést kell adni (a mindenkori jogszabályok szerint) a nyelvórák látogatása alól. Ettõl eltérni csak abban az esetben lehet, ha az iskolában a nyelvórákon biztosítható az idegen nyelvtudás szintentartása, fejlesztése.
A nyelvtanulás alóli felmentés csak az erre jogosult szakhatósági vélemény alapján lehetséges. ( Beszédjavító Országos Szakértői és Rehabilitációs Bizottság, 1115 Budapest, Halmi u. 26.)

30.§ A térítési- és tandíj fizetésének rendje

1.) A díjfizetésekrõl általában
A magyar közoktatás állami és önkormányzati fenntartású intézményeiben a pedagógiai szolgáltatások túlnyomó többsége a magyar állampolgárok számára ingyenesen vehetõ igénybe. Az alapellátás ingyenes területeirõl a közoktatási törvény rendelkezik.
Pl.: tanórai foglalkozások; nappali oktatás munkarendje szerinti oktatásban az első és második szakképesítés megszerzése; első és tizedik évolyamon az évismétlés; tizenegy - tizenharmadik és szakképzési évfolyamon az első alkalommal történő évismétlés; tanulmányi verseny; diáknap; sportkör; mindennapos testedzés; házi bajnokság; felügyelet; Iskolai létesítmények látogatása az ingyenes szolgáltatások igénybevételekor.

 A pedagógiai szolgáltatások kisebb részéért fizetési kötelezettség terheli az igénybevevõket. (Ktv.114.§)
A térítési- és tandíj mérséklését vagy elengedését írásban kell kérvényezni. A kérvényben fel kell tüntetni a családban a keresõk és eltartottak, a munkanélküliek, a leszázalékoltak és a nyugdíjasok számát.
2.) Térítési díj fizetése
A térítési díjak fizetésérõl a közoktatási törvény rendelkezik.
Intézményünkben térítési díjat kell fizetni mindazon tanórán kívüli foglalkozás és egyéb pedagógiai szolgáltatás igénybevételéért, amelynek finanszírozását a fenntartó nem vállalta, de az iskola ezen szolgáltatásai a helyi szükségleteket elégítik ki.
Térítési díjat kell fizetni az intézmény következõ szolgáltatásaiért:
étkezés igénybevétele,
felnőtt korúak nappali közmûveltséget megalapozó képzése,
vizsgáztatásért a jogszabályok szerint.

3.) Tandíj fizetése
A tandíj fizetési kötelezettség körébe tartozó szolgáltatásokat a közoktatási törvény határozza meg. A tandíj mértéke nem haladhatja meg tanévenként a szakfeladatra tanévkezdéskor számított folyó kiadások egy tanulóra jutó hányadát. A fenntartó határozata alapján az igazgató dönt egyénenként a tanulmányi és szociális helyzettõl függõen, a tandíj részleges vagy teljes elengedésérõl.
Dunaújváros Közgyülésének 17/1997.(III.26.)KR szmú rendelete alapján külön iskolai szabályozás készült./Melléklet./ 

Tandíjat kell fizetni a következõ szolgáltatásokért:
harmadik szakma, szakképzettség megszerzése,
felnőttoktatásban, nem nappali rendszerű képzés esetén.

4.) A visszatérítés
Térítési- vagy tandíjat teljes összegben csak akkor térítünk vissza, ha a befizetõ egészségügyi okok miatt nem kezdte meg tanulmányait vagy nem vette igénybe a szolgáltatást. Megkezdett tanulmányok esetén csak különlegesen indokolt esetben térítünk vissza.

31. § Szociális támogatás felosztás elvei

1.)	A tanulók szociális ellátása

Az intézmény számáéra a fenntartó biztosítja a szociális ösztöndíjra és a szociális támogatásra felhasználható pénzeszközöket. Az intézmény a szociális támogatások elosztásakor a valós rászorultságot és annak mértékét veszi figyelembe, mint alapelvet.

A rászorultság mértéke a következő tényezőktől függ:
-	a tanuló családjában az egy főre eső jövedelem összege,  
-	az önálló jövedelemmel nem rendelkező eltartott családtagok száma,
-	tartósan beteg családtag jelenléte,
-	munkanélküli eltartó.

2.)	A diákszociális alap felhasználása

Az diákszociális alap felhasználására az intézményvezető megbízása alapján a gyermek- és ifjúságvédelmi felelős, a diákönkormányzat delegált képviselői valamint a tanulóközösségekért felelős osztályfőnökök tesznek javaslatot. 

A szociális támogatás formái:
-	Szociális segély, étkezési hozzájárulás kifizetése, 
-	A rászorulók munkaeszközeinek, tankönyveinek megvásárlása,
-	Üdülési hozzájárulás,
-	Térítési díjas tanórán kívüli tevékenységek támogatása.

3.)	Alapítványi támogatás

Az intézményt támogató Dunaferr Iskola Tanulóiért Alapítvány is rendelkezik a tanulókat támogató szociális alappal. Az alapítvány szociális célra felhasználható összegéről és a támogatás módjáról – az osztályfőnök és az iskolai gyermekvédelmi felelős előterjesztése alapján – az alapítvány kuratóriuma dönt tanévenként.

32.§ Gyermek és ifjúságvédelmi felelõs

Az iskola igazgatója a gyermek és ifjúságvédelmi feladatok ellátására gyermek és ifjúságvédelmi felelõst bíz meg.
Az igazgató gondoskodik a munkájához szükséges feltételekrõl, munkaköri leírásról.
A tanulókat és szüleiket a tanév kezdetekor írásban tájékoztatni kell a gyermek és ifjúságédelmi felelõs személyérõl és arról, hogy mikor és hol kereshetõ fel.
A gyermek és ifjúságvédelmi felelõs feladata a különbözõ osztályokat felkeresve:
tájékoztatja a tanulókat arról, hogy milyen problémával és hol és milyen idõpontban fordulhatnak hozzá, továbbá, hogy az iskolán kívül milyen gyermekvédelmi feladatot ellátó intézményt kereshetnek fel,
a pedagógusok, szülõk vagy tanulók jelzése alapján megismert veszélyeztetett tanulóknál - az okok feltárása érdekében- családlátogatáson megismeri a tanuló családi környezetét,
gyermekbántalmazás vélelme, vagy egyéb pedagógiai eszközökkel meg nem szüntethetõ, veszélyeztető tényezõ esetén, értesíti a gyermekjóléti szolgálatot
a tanuló anyagi veszélyeztetettsége esetén gyermekvédelmi támogatás megállapítását kezdeményezi.

33.§ Intézményi védõ, óvó elõírások

A tanulók testi épségének és egészségének védelme
	
Minden közalkalmazottnak és tanulónak az intézményben be kell tartania az általános munka- és balesetvédelmi, tűzvédelmi szabályokat. Az ezzel kapcsolatos képzést az intézmény megbízott munkatársai tartják. /Időszakonként valamint új tanulók és dolgozók felvétele esetén./
A szorgalmi idõ megkezdésekor, valamint szükség szerint (tanórai foglalkozás, kirándulások, stb.) a tanulókkal ismertetni kell egészségük és testi épségük védelmére vonatkozó elõírásokat, a foglalkozással együtt járó veszélyforrásokat, a tilos és elvárható magatartásformát. Az ismertetés tényét és tartalmát dokumentálni kell.
                                                                                                      
Általános viselkedési előírások:
- Az iskolai munkavédelmi szabályzat pontosítja
- Az iskolában a tanulók viselkedése az általános viselkedési normák betartásával történik
- Szaktantermekben a teremre vonatkozó előírások szerinti viselkedés a kötelező

Az iskolában keményforrasztás, ív-és lánghegesztés, ipari gázpalack, illetve tartály felszerelése az épületen szakkivitelezõ által folytatott építési, felújítási, javítási munka kivételével nem végezhetõ.
A tanuló által nem használható gépek eszközök:
villamos köszörûgép,
barkácsgép faesztergálásra,
faipari szalagfűrész, körfűrész, kombinált gyalugép,
szalagfûrészlap-hegesztõ készülék,
valamint jogszabályban, használati utasításban veszélyesnek minősített gépek,eszközök.

A tízévesnél idõsebb tanulók által pedagógus felügyelete mellett használható eszközök, gépek:
villamos fúrógép,
barkácsgép a következõ tartozékokkal: korong- és vibrációs csiszoló, dekopírfűrész, 
polírkorong,
törpefeszültséggel működő forrasztópáka,
hálózati feszültséggel mûködõ, kettõs szigetelésû, úgynevezett “pillanat” –forrasztópáka,
villamos háztarási gépek,
segédmotoros kerékpár szerelési gyakorlathoz az üzemanyagot és a motort nem kezelheti a 
tanuló,
kerti gépek szerelési gyakorlatához az üzemanyagot és a motort nem kezelheti a tanuló.

A számítógép pedagógus felügyelete mellett használható.
Krónikus beteg, valamint a testi, értelmi és érzékszervi fogyatékos tanulók esetében az iskolaorvos véleményezésével, szükség esetén ki kell terjeszteni az elõzõekben felsorolt korlátozásokat.

A szakképzésben folyó gyakorlati képzés során a szakmai elõkészítõ ismeretek oktatásakor végzett tevékenység keretében alkalmazni kell a közoktatási törvény 11.§ -a (2) bekezdésének munkavédelemre vonatkozó elõírásait:
“A szakközépiskola, a szakmunkásképzõ iskola és a szakiskola tanulóját a gyakorlati képzés keretében az érdekvédelem és a munkavédelem tekintetében megilletik mindazok a jogok, melyeket a Munka Törvénykönyve biztosít a munkavállalók részére. Mt18.§.19.§ A tanuló foglalkoztatására alkalmazni kell továbbá a Munka Törvénykönyve munkavédelemre vonatkozó jogszabályait.
A munkavédelemmel kapcsolatos részletes szabályozás az iskola Munkavédelmi Szabályzatában található. 

34. § Teendők rendkívüli esemény bombariadó esetén

Bombariadó elrendelése a bent tartózkodó vezetõ utasítására történik. Ekkor tűzjelzés, vagy szóbeli értesítés alapján a tűzriadó tervben rögzített (az épületek falán lévõ nyilakkal jelzett) elvonulási útvonalon a tanulók, a pedagógusok vezetésével fegyelmezetten hagyják el az épületet.
(Az elmaradt órákat a soron következõ szombaton kell megtartani!)
Ezután kell értesíteni a rendõrséget, majd a Polgármesteri Hivatal Oktatási Titkárságát. (A Tagozaton elrendelt bombariadó esetén az igazgató azonnali értesítése sem maradhat el!)
A titkárságról értesíteni kell a szomszéd intézményeket a bombariadó tényéről:
-	a Központi épület esetén a Dunaferr Humán Intézetet,
-	a Tagozat esetén a Munkásmûvelõdési Központot.
Az illetékes (ügyeletes) vezető várja meg a rendõri intézkedést. Csak akkor szabad az épületbe visszatérni, ha erre a rendõrség engedélyt ad.

35.§ Pártok, pártokhoz kötődő szervezetek

Az iskola helységeiben párt, vagy létesítő okirat szerint párthoz kötődő szervezet nem működhet.

36.§  A kollégiumokkal való kapcsolattartás

Az iskola távol lakó vidéki tanulói a város különböző kollégiumaiba kerülhetnek felvételre.
Fontos, hogy az iskola különböző szintű kapcsolatokat alakítson ki a kollégiumokkal.
Az osztályfőnök a tanuló kollégiumi nevelőjével tartja a kapcsolatot.
Vezetői szintű kapcsolatot tart a központi épületbe járó tanulók ügyeivel a közismereti-nevelési igazgatóhelyettes foglalkozik és tartja a kapcsolatot a kollégiumok vezetőivel. A tagozatra járók esetében a tagozatvezető igazgatóhelyettes.
A kapcsolattartás formája: telefon, üzenőfüzet, személyes megkeresés.
Az igazgató az összes tanulót érintő ügyekben tartja a kapcsolatot, a kollégiumokat irányító iskolák igazgatóival.

37.§ Záró rendelkezések

1.) Az Szervezeti és Mûködési Szabályzat módosítása
Jelen szervezeti és mûködési szabályzat módosítása csak a nevelõtestület elfogadásával és a közoktatási törvény által meghatározott közösségek egyetértésével, valamint a fenntartó jóváhagyásával lehetséges.

2.)Tájékoztatás kérésének lehetősége a szülők, tanulók részéről, az iskola szabályzatairól, pedagógiai programjáról, házirendről

Az  iskola a pedagógiai programját oly módon köteles elhelyezni, hogy azt a szülők és a tanulók szabadon megtekinthessék. Ezért az iskolánkban ezek a dokumentumok a könyvtárban megtalálhatók, felkerülnek az iskola számítógépes hálózatára, a házirendet ki kell helyezni a faliújságokra is. 
 Az iskola közismereti-nevelési igazgatóhelyettese, illetve a tagozaton a tagozatvezető igazgatóhelyettes köteles, előre megbeszélt időpontban a szülők, tanulók részére tájékoztatást adni a nevelési programról, illetve a pedagógiai programról, valamint a  szervezeti és működési szabályzatról és a házirendről.
A szervezeti és működési szabályzatban történő szabályozás esetén az iskolaszéket, illetve ha az nem működik, az iskolai szülői szervezetet (közösséget) és az iskolai diákönkormányzatot egyetértési jog illeti meg.

3.) Az intézmény további szabályzatai
Az intézmény eredményes és hatékony mûködéséhez szükséges további rendelkezéseket, - így a belsõ ellenõrzés szabályozását, az ügyvitel és az iratkezelés rendjét, az intézményi gazdálkodás szabályait, stb. - igazgatói utasításként- önálló szabályzatok tartalmazzák. 
Ezek változtatása az SZMSZ módosítása nélkül is elvégezhető, amennyiben jogszabályi elõírások, belsõ intézményi megfontolások vagy az intézmény felelõs vezetõjének megítélése ezt szükségessé teszik.

3.) A Szervezeti és Működési Szabályzat elfogadása és jóváhagyása
Jelen Szervezeti és Mûködési Szabályzatot, az igazgató elõterjesztése után a nevelõtestület 2004. január 8-án elfogadta.

Pallos László
igazgató
P.H.

Az elfogadás tényét a nevelõtestület képviselői hitelesítő aláírásukkal tanúsítják.

…………………………………….                  ……………………………………

A Szervezeti és Mûködési Szabályzattal kapcsolatban a diákönkormányzat a jogszabályban meghatározottak szerint egyetértési jogot gyakorolt, melynek tényét a diákönkormányzat képviselõi tanúsítják.

	……………………………		………………………………...	

Az Iskolaszék és a Szülõi szervezet a Szervezeti és Mûködési Szabályzatot megismerte, egyetértési jogot gyakorolt, melynek tényét a szülõk képviselői tanúsítják.

	……………………………….		………………………………….

A Szervezeti és Mûködési Szabályzatot az intézmény fenntartója  

……………………………………………………………………………………………
napján jóváhagyta.

…………………………………..

P.H.

A Szervezeti és Mûködési Szabályzat mellékletei

1. sz. melléklet: Az intézmény házirendje
2. sz. melléklet: A könyvtár működési szabályzata, gyüjtőköri szabályzata
			  szakértői vélemény
3. sz. melléklet: Az iskola szervezeti felépítése
4. sz. melléklet: Belsõ ellenõrzési szabályzat
5. sz. melléklet: Adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzat (közalkalmazottak)
			Adatkezelési szabályzat (tanulók)
6. sz. melléklet: Számviteli szabályzat
7. sz. melléklet: Bizonylati szabályzat
8. sz. melléklet: Pénzkezelési szabályzat
9. sz. melléklet: Leltározási szabályzat
10. sz. melléklet: Selejtezési szabályzat
11.sz. melléklet: Munkavédelmi szabályzat
12.sz. melléklet: Tûzvédelmi szabályzat
13.sz. melléklet: Közalkalmazotti szabályzat
14.sz. melléklet: A diákönkormányzat mûködési rendje
15.sz. melléklet: A tankönyvterjesztés rendje
16.sz. melléklet: A tandíj és térítési díjról szóló rendelet

MUNKAKÖZÖSSÉGEK a 2003/2004. tanévben

1. Közismereti /Központi épület/ munkaközösség 
szakterülete: magyar, történelem, a könyvtár, testnevelés oktatása  
2. Természettudományi /Központi épület/ Munkaközösség
szakterülete: matematika, fizika, kémia, biológia, földrajz oktatása
3. Osztályfőnöki munkaközösség /Központi épületben/ szakterülete: osztályfõnöki munka

4. Nyelvi munkaközösség 
szakterülete: az idegen nyelv oktatása (angol, német)
     5. Gépész munkaközösség 
szakterülete: gépipari  és vasipari szakmák oktatása
6. Épületgépész munkaközösség
szakterülete: épületgépész technikus szak, csõszerelõ szakmák oktatása, alkalmazott informatika

7. Osztályfőnöki munkaközösség
/Villamosipari Tagozaton/ 
szakterülete: osztályfőnöki munka

8. Közismereti munkaközösség /Villamos Tagozaton/ szakterülete: matematika, fizika, magyar, történelem, földrajz, biológia, kémia, testnevelés, oktatása

9. Elektronika, számítástechnika munkaközösség
szakterülete: elektronikai elméleti és gyakorlati, informatika, műszaki számítástechnika tantárgyak oktatása

10. Erõsáramú munkaközösség
szakterülete: erõsáramú elméleti és gyakorlati tantárgyak, szakmák oktatása